<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<page xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" xmlns:its="http://www.w3.org/2005/11/its" type="topic" id="tech-soup" xml:lang="sv">

  <info>
    <link type="guide" xref="tech" group="soup"/>

    <credit type="author copyright">
      <name>Federico Mena Quintero</name>
      <email its:translate="no">federico@gnome.org</email>
      <years>2013</years>
    </credit>

    <include xmlns="http://www.w3.org/2001/XInclude" href="cc-by-sa-3-0.xml"/>

    <desc>Asynkront HTTP-bibliotek med kakor, SSL och XML-RPC</desc>
  
    <mal:credit xmlns:mal="http://projectmallard.org/1.0/" type="translator copyright">
      <mal:name>Daniel Nylander</mal:name>
      <mal:email>po@danielnylander.se</mal:email>
      <mal:years>2007</mal:years>
    </mal:credit>
  
    <mal:credit xmlns:mal="http://projectmallard.org/1.0/" type="translator copyright">
      <mal:name>Anders Jonsson</mal:name>
      <mal:email>anders.jonsson@norsjovallen.se</mal:email>
      <mal:years>2017, 2018</mal:years>
    </mal:credit>
  </info>

<title>Soup</title>

  <p>Soup, eller libsoup som det vanligen kallas, är ett HTTP-bibliotek som designats för att användas i grafiska program som behöver asynkrona operationer för att undvika att blockera användargränssnittet under tiden nätverksbegäranden pågår.</p>

  <p>Soup tillhandahåller funktionalitet för att använda HTTP-kakor, SSL-krypterade anslutningar och XML-RPC-protokollet baserat på HTTP.</p>

  <note>
    <p>Värdelöst vetande: Soup kallas ”soup” för att det startade som ett bibliotek för att göra SOAP-begäranden över HTTP. Spansktalande som lär sig engelska blandar ofta ihop orden ”soup” och ”soap”, och det verkar som ett roligt och intressant namn att använda.</p>
  </note>

  <list style="compact">
    <item><p><link href="https://developer.gnome.org/libsoup/stable/">Referenshandbok för Soup</link></p></item>
  </list>

</page>
