# Andmete töötlemine

## Toetatud failivormingud

Praegu toetab Kst andmeallikatena ASCII tekstifaile, BOOMERANG-i kaadrifaile ja BLAST dirfile-faile, samuti sobivate teekide olemasolul PIOLib- ja FITS-faile. Käesolevas osas kirjeldatakse kõigile failitüüpidele ühiseid andmeallika kontseptsioone, üksikasjalikult aga tutvustatakse ASCII- ja BLAST dirfile-faile.

### Andmeallikate kontseptsioonid

Andmeallikas tähendab &kst; kontekstis lihtsalt toetatud andmefaili. Järgnevad kontseptsioonid on äärmiselt olulised mõistmaks, kuidas &kst; kasutab erinevaid andmeallikaid. Toome siin ära ka mõnevõrra terminite seletusi.

#### Valimid

Andmefailide mõttes on valim fundamentaalne ühik. Valim koosneb ühest failis leiduvast andmeväärtusest. Pane siiski tähele, et valim ei vasta tingimata &kst; andmevektorile, seda just kaadri kontseptsiooni kasutamise tõttu.

#### Väljad

Väli tähistab &kst;-s tavaliselt üht vektorit. Näiteks ASCII andmefaili veergu peetakse üheks väljaks. Igal väljal võib olla vaikimisi eeldatud või ka otseselt antud nimi. Andmeallika lugejad sisaldavad funktsioone väljade ja nende nimede lugemiseks ja hankimiseks.

#### Kaadrid

Kaader tähistab teatud hulka valimeid. Igal andmefaili väljal võib olla erinev kaadritesse kaasatud valimite hulk. Andmefaili suurust mõõdetakse selles sisalduvate kaadrite arvuga. Enamasti on valimeid kaadris ainult üks (ASCII failide puhul), kuid mõnikord võib kaadris olla ka märksa rohkem valimeid. Alltoodud pildil näidatakse andmefaili esimest kolme kaadrit. Selles failis on väljal 1 viis valimit kaadri kohta, väljal 2 kaks valimit, väljal 3 kolm valimit ja väljal 4 üks valim kaadri kohta.

Sõltuvalt &kst; andmevektori konkreetsetest määratlustest võidakse andmeid failist lugeda kaadritena, kas siis esimese valimina kaadris või kõigi valimite keskmisena kaadris vastavalt kaadri väärtusele.

#### Indeksiväli

Mõnel andmefailil ei pruugi olla välja, mis esindaks joonisel X-telge. Kuid &kst; loob alati igale andmeallikale indeksivälja. Indeksiväli sisaldab lihtsalt täisarve vahemikus 0 kuni N-1, kus N on kaadrite arv andmefailis.

### ASCII sisendfailid

Lihtsaim sisendfaili vorming on ASCII tekstifail. Need on enamasti hästi loetavad ka inimesele, mitte ainult arvutile, ning neid saab soovi korral ka käsitsi või lihtsate skriptide abil luua. Toome siin näite tüüpilisest ASCII sisendfailist.

    112.5 3776 428
    187.5 5380 429
    262.5 5245 345
    337.5 2942 184
    412.5 1861 119
    487.5 2424 138
    567.5 2520 162
    637.5 1868 144
    712.5 1736 211
    787.5 1736 211
    862.5 2172 292
    937.5 1174 377
    1000.5 499 623

Faili iga veerg kujutab endast &kst; seisukohalt vaadates välja, rida aga kaadrit. Veerge eristavad tühikud või tabeldusmärgid, ridu reavahetused. Pane tähele, et oma struktuuri tõttu ei saa ASCII failid sisaldada mitut valimit kaadri kohta. Kuna veergudel puuduvad pealdised, omistab &kst; neile väljanimed vastavalt veergude järjekorrale (kõige vasakpoolsem saab nimeks `1`).

Kommenteeritud read algavad ASCII failis ühega järgmistest sümbolitest: `{#, !, /, ;, c}`. &kst; ignoreerib kõiki kommenteeritud ja tühje ridu. Arvude puhul tunnistatakse ka kümnendmurde, miinusmärke ja teadusliku tähistuse hulka kuuluvat märki `e`. Sobimatud arvud (näiteks ingliskeelsed sõnad) asendab &kst; 0-ga.

### BLAST dirfile-failid

BLAST dirfile-failid kujutavad endast õigupoolest failide katalooge. Iga kataloog tähistab üht andmeallikat ning iga fail kataloogis, välja arvatud fail nimega `format`, üht välja. Fail `format` loetleb kõik väljad ja nende omadused. Toome siin sellise faili näite:

    scount RAW f 1
    fcount RAW f 20
    sine RAW f 20
    ssine RAW f 1
    cos RAW f 20

Antud näites on `scount`, `fcount`, `sine`, `ssine` ja `cos` väljade nimed. `RAW` annab teada, et fail on kirja pandud toorvormingus ning iga rea viimane number tähistab valimite arvu kaadri kohta.

BLAST dirfile-failide kasutamiseks &kst;-s tuleb valida väljafaile sisaldav kataloog. &kst; otsib seejärel automaatselt faili `format`, et selle põhjal määrata kindlaks väljad ja nende omadused.

## Andmenõustaja

Andmenõustaja võimaldab kiiresti ja hõlpsalt andmefailide põhjal luua ja &kst;-sse importida vektoreid, kõveraid, jõuspektreid ja jooniseid. Nõustaja käivitamiseks vali käsk Andmenõustaja... menüüst Andmed. Seejärel palutakse sul valida andmeallikas. Otsi üles sobilik andmefail või sisesta selle asukoht käsitsi ning klõpsa nupule Järgmine. Ilmub selline aken.

Andmenõustaja teine aken Andmenõustaja teine aken

Vali väljad, mida soovid &kst;-sse importida. Väljaloendit saab filtreerida loendi kohal olevasse tekstikasti vajalikku stringi sisestades (lubatud on ka metamärgid, näiteks `*`).

Sektsioonis Andmevahemik saab määrata andmete vahemiku, mida sisendfaili valitud vektoritest loetakse. Me oletame siinkohal, et sa juba tead, mida tähendab kaader. Selle kohta saab lähemalt lugeda osast Failivormingud.

Alguskaader, Arvestamine lõpust, Kaadrite arv ja Loetakse lõpuni

- Nende nelja võimalusega saab määrata andmevahemiku alumise ja ülemise raja. Näiteks andmete lugemiseks kaadrist 10 kaadrini 900 anna alguskaadri väärtuseks `10` ning määra kaadrite arvuks `890`. Andmete lugemiseks kaadrist 500 faili lõpuni anna alguskaadri väärtuseks `500` ning vali Loetakse lõpuni. Ainult faili viimase 450 kaadri lugemiseks vali Arvestamine lõpust ning anna alguskaadri väärtuseks `450`. Nende võimaluste kombinatsioone on eriti mõttekas kasutada juhul, kui tegemist on reaalajas uuendatavate failidega. Sellisel juhul saab lugeda uuesti ainult uuendised, mille järel uuendatakse ka vastavaid vektoreid.

Loetakse 1 valim N kaadri kohta ja Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit

- Lisaks vahemiku ülemisele ja alumisele rajale saab määrata ka seda, mitu valimit antud vahemikust loetakse. Kui Loetakse 1 valim N kaadri kohta (kus N on sisestatud väärtus) on märkimata, loetakse antud vahemikus kõik valimid. Kui aga valida Loetakse 1 valim N kaadri kohta, saab osa andmefaili kaadreid vahele jätta. 1 valimi väärtus, mis tähistab kaadrit, sõltub sellest, kas valitud on võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit. Kui võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit ei ole valitud, on selle väärtus võrdne kaadri esimese valimi väärtusega. Kui võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit on valitud, on selle väärtus võrdne konkreetse kaadri kõigi valimite keskmise väärtusega.

Jõuspektri ja X-telje seadistusi saab määrata osas Joonise tüübid, mida nüüd kirjeldamegi.

XY, Jõuspekter ja XY ja jõuspekter

- Võimalus valida, kas joonistama peaks olema ainult jõuspektri (PSD), ainult andmed (XY) või mõlemad. Kui valida jõuspekter, saab kasutada ka mõningaid täiendavaid seadistusvõimalusi.

X-telje vektor

- Seda vektorit kasutatakse joonistel sõltumatu vektorina. Võid valida välja oma andmefailist või indeksivektori. Indeksivektor on vektor, mis sisaldab elemente 0 kuni N-1, kus N on kaadrite arv andmefailis.

Sektsiooni Joonise tüübid alamsektsiooni FFT valikud saab kasutada ainult sel juhul, kui jõuspekter lastakse joonistada. Siinkohal oletame, et sul on mingi arusaam jõuspektri olemusest — igatahes tasuks täpsemalt selle kohta lugeda Cambridge'i ülikooli avaldatud teosest Numerical Recipes in C: The Art of Scientific Computing.

Vahelduv keskmine ja FFT pikkus

- Jõuspekter on määratluse kohaselt pikkusega `2^x` kiire Fourier' teisenduse vahelduva keskmise absoluutväärtuse ruutjuur, kus x on kasti FFT pikkus sisestatud väärtus. Võimaluse Vahelduv keskmine valimine võimaldab määrata vahelduva kiire Fourier' teisenduse pikkuse. Kui võimalus Vahelduv keskmine on märkimata, määrab &kst; pikkuse vektori pikkuse põhjal.

Andmeühikud ja Sammu ühikud

- Siin määratud ühikuid kasutatakse telgede pealdiste automaatseks tekitamiseks joonisel.

Valimi samm

- Valimi sammu kasutatakse jõuspektri joonistel X-telje tekitamisel.

Apodeeritakse

- Selle märkimisel apodeeritakse andmed Hanningi akent kasutades, et vähendada lekkevõimalust ühest kastist teise.

Keskmine eemaldatakse

- Selle valimisel eemaldatakse valitud andmete keskmine (s.t. andmeid tõlgendatakse nii, et keskmine võrdub nulliga).

Kui oled kõik vajaliku määranud, klõpsa järgmisesse aknasse liikumiseks nupule Järgmine. Vali kõik filtrid, mida soovid andmetele rakendada, ja klõpsa viimasesse aknasse jõudmiseks nupule Järgmine.

Andmenõustaja kolmas aken Andmenõustaja kolmas aken

Siin saab muuta joonise üldisi omadusi. Enamik neist peaks olema mõistetavad ka ilma seletuseta. Anname siin kõigest siiski lühikese ülevaate.

Kõvera stiil

- Võimalus valida, kas joonistatakse ainult andmepunktid, ainult andmepunkte ühendavad jooned või mõlemad. Vaikimisi on jooned katkematud ja kaaluga 0 ning punkte tähistavad ristikesed. Joone ja andmepunkti värv on valitud põhimõttel, et võimalikult vähe esineks sarnase värviga kõveraid. Arvesta, et kõvera stiili seadistused rakenduvad nii jõuspektri kui XY joonistele.

Kõvera paigutus

- Võimalus valida joonised, kuhu uued kõverad seada. Keritakse läbi loob määratud arvu uusi jooniseid ja kerib läbi iga joonise, asetades iga kord uue kõvera joonisele. Arvesta, et kõvera paigutuse seadistus rakendub nii jõuspektri kui XY joonistele.

Pealdise tekitamine

- Võimalus valida joonistele seatavad pealdised ja legendid.

Joonise paigutus

- Võimalus valida aken/aknad, kuhu uued joonised seada. Uusi aknaid saab joonistele luua, kui valida uues aknas.

Kui oled kõik valikud langetanud, klõpsa nupule Lõpeta ning joonised tekitataksegi.

## Andmehaldur

Andmehaldur on keskne vahend, kus saab kõiki &kst;-s kasutatavaid andmeobjekte lisada, kustutada ja muuta. Halduri saab avada käsuga Andmehaldur menüüst Andmed.

### Uute andmeobjektide loomine

Uue andmeobjekti loomiseks andmehalduris klõpsa nupul Uus:. Ilmub uus aken, kus saab andmeobjekti seadistada.

Uusi kõveraid saab luua ka vektoril hiire parema nupuga klõpsates ja ilmuvast menüüst käsku Loo kõver... valides.

Uue andmeobjekti loomisel tuleb selle tuvastamiseks määrata sellele unikaalne nimi. Kasutada võib ka vaikenime (kui see on ikka unikaalne).

Kõigi vähegi joonistamiskõlbulike andmeobjektide seadistustes on kaks ühist sektsiooni — välimus ja paigutus (piltidel ainult paigutus). Neid kirjeldatakse allpool. Andmespetsiifilisi seadistusi tutvustab lähemalt andmetüüpidest rääkiv osa.

#### Välimus

Välimuse sektsioonis saab muuta andmeobjektile joonistamisel antavat välimust.

- Selle nupule klõpsates avatakse värvivalija dialoog, kus saab muuta nii joonte kui punktide värvi.

Näidatakse punkte

- Selle märkimisel näidatakse andmeobjekti joonistamisel andmepunkte. Paremal asuv hüpikkast võimaldab valida punktide kuju.

Näidatakse jooni

- Selle märkimisel näidatakse andmeobjekti joonistamisel andmepunkte siduvaid jooni. Valida saab nii joone paksuse kui ka stiili.

#### Paigutus

Paigutuse sektsioonis saab määrata uute joonistatavate andmeobjektide asukoha.

Joonise aken

- Määrab akna, kuhu andmeobjekt seatakse. Klõpsuga nupule Uus... saab luua uue akna.

Asukoht olemasoleval joonisel, Asukoht uuel joonisel ja Ei asetata ühelegi joonisele

- Siin saab valida, kas andmeobjekt joonistatakse kohe uuel või olemasoleval joonisel või mitte. Kui valida Asukoht uuel joonisel, saab ühtlasi jooniste paigutust ümber korraldada, valides selleks Uuesti ruudustikule jagamine ning sisestades veergude arvu, mida uuel paigutusruudustikul kasutada.

Kui oled määranud uue andmeobjekti kõik vajalikud seadistused, klõpsa selle loomiseks nupule OK.

### Olemasolevate andmeobjektide muutmine ja kustutamine

Olemasoleva andmeobjekti muutmiseks vali see andmehalduris ja klõpsa nupule Muuda. Ilmub valitud objekti seadistustedialoog. See on samasugune nagu uue objekti loomisel (ainult paigutuse sektsioon võib puududa), nii et vaata selle kirjeldust lähemalt uute andmeobjektide loomise osast.

Andmeobjekti kustutamiseks vali see andmehalduris ja klõpsa nupule Kustuta. Pane tähele, et veerus # kasutusel peab seisma 0, muidu ei saa objekti kustutada. Veerg # kasutusel teatab, mitu korda on antud andmeobjekt ja selle järglased (kui neid on) leidnud kasutamist teiste andmeobjektide poolt või joonistel. Allpool on toodud mõningad piirangud, mida tuleks andmeobjektide kustutamisel meeles pidada ja arvestada.

- Kõik joonistatavad objektid (kõverad, võrrandid, histogrammid, jõuspektrid ja pildid) tuleb enne kustutamist joonistelt eemaldada. Objekti saab jooniselt eemaldada, kui klõpsata andmehalduris selle nimel hiire parema nupuga ja valida alammenüüst Eemalda jooniselt vajalik joonis.

- Kõik mingit andmevektorit kasutavad andmeobjektid peavad olema kustutatud, enne kui saab kustutada andmevektorit ennast.

- Ükski eellasest andmeobjekti järglane ei tohi olla kasutusel, muidu ei saa eellasobjekti kustutada.

Pärast andmeobjektide arvukamat kustutamist ja eemaldamist joonistelt võid leida andmehalduris hulga kasutamata andmeobjekte. Nende kiireks eemaldamiseks klõpsa nupule Puhasta.

## Andmetüübid

&kst; kasutab üheksat peamist andmeobjekti tüüpi. Andmeobjektid võivad sisaldada muid andmeobjekte, mida näidatakse andmehalduris puuvaatena. Järgnev diagramm näitab erinevate andmetüüpide suhteid.

&kst; andmetüübid

Nagu diagrammilt näha, on kõver, võrrand, histogramm, jõuspekter ja pilt ainsad andmetüübid, mida saab joonistada. Kõigi andmetüüpidega saab kasutada vektoreid (välja arvatud muidugi vektorid ise), võrrandid, jõuspektrid, sündmused ja pluginad võivad aga sisaldada alamvektoreid.

Nüüd toome ära kõigi andmetüüpide kirjeldused, andes ka ülevaate seadistustest ja valikutest, mida saab kasutada vastavat andmetüüpi luues või muutes. Peaaegu kõigile andmetüüpidele ühised seadistused on välja jäetud — nende kirjeldust vaata uute andmeobjektide loomisest kõnelevast osast.

### Vektorid

Vektorid on &kst; ilmselt kõige enam kasutust leidvad andmeobjektid. Nagu nende nimigi eeldab, kujutavad vektorid endast lihtsalt järjekorda seatud numbriloendit. Enamasti sisaldavad nad andmepunktide X- või Y-koordinaate.

Et vektorid võivad olla ka päris suured, on kasulik silmas pidada seda, kui palju mälu on lubatud &kst;-l kasutada. Saadaoleva mälu hulka näeb &kst; peaakna allservas paremas nurgas olekuribal.

Kui olekuriba ei ole näha, lülita menüüs Seadistused sisse võimalus Olekuriba näitamine.

Näidataval pildil on näha vektorite loomise/muutmise dialoog. Selle seletuse leiab altpoolt.

Vektorite muutmine Vektorite muutmine

#### Andmevektorite parameetrid

Lähtefaili ja loetava välja saab määrata järgnevaid võimalusi pruukides.

Failinimi

- Vajaliku andmefaili asukoht. Paremal asuvale nupule klõpsates ilmub failidialoog, kus saab vajaliku faili graafiliselt üles otsida.

Väli või veerg

- Väli või veerg, mille põhjal vektor luuakse.

#### Andmevahemik

Selles osas saab määrata valitud välja andmevahemiku, mida andmevektor kasutab.

Alguskaader, Arvestamine lõpust, Kaadrite arv ja Loetakse lõpuni

- Nende nelja võimalusega saab määrata andmevahemiku alumise ja ülemise raja. Näiteks andmete lugemiseks kaadrist 10 kaadrini 900 anna alguskaadri väärtuseks `10` ning määra kaadrite arvuks `890`. Andmete lugemiseks kaadrist 500 faili lõpuni anna alguskaadri väärtuseks `500` ning vali Loetakse lõpuni. Ainult faili viimase 450 kaadri lugemiseks vali Arvestamine lõpust ning anna alguskaadri väärtuseks `450`. Nende võimaluste kombinatsioone on eriti mõttekas kasutada juhul, kui tegemist on reaalajas uuendatavate failidega. Sellisel juhul saab lugeda uuesti ainult uuendised, mille järel uuendatakse ka vastavaid vektoreid.

Loetakse 1 valim iga ja Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit

- Lisaks vahemiku ülemisele ja alumisele rajale saab määrata ka seda, mitu valimit antud vahemikust loetakse. Kui Loetakse 1 valim iga on märkimata, loetakse antud vahemikus kõik valimid. Kui aga valida Loetakse 1 valim iga, loetakse ainult 1 valim iga `N` kaadri kohta, kus `N` on arv, mille sisestad kirjest Kaadrid jäetakse vahele paremal asuvasse kasti. 1 valimi väärtus, mis tähistab kaadrit, sõltub sellest, kas valitud on võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit. Kui võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit ei ole valitud, on selle väärtus võrdne kaadri esimese valimi väärtusega. Kui võimalus Eelnevalt rakendatakse liikuva keskmise filtrit on valitud, on selle väärtus võrdne konkreetse kaadri kõigi valimite keskmise väärtusega.

### Kõverad

Kõveraid kasutatakse esmajärjekorras vektorite põhjal joonistatavate objektide loomiseks. Kõverad luuakse kahe vektori põhjal - X-telje vektor ja Y-telje vektor, mis mõlemad peaks sisaldama andmepunktide kogumit. Nii võib kõverat pidada andmepunktide ja neid ühendavate joonte kogumiks (isegi kui joonisel ei näidata punkte või jooni).

Näidataval pildil on näha kõverate loomise/muutmise dialoog. Selle seletuse leiab altpoolt.

Kõverate muutmine Kõverate muutmine

#### Kõvera sisu

Selles sektsioonis saab määrata kõvera olemuse.

X-telje vektor

- Vektor, mida kasutatakse iseseisva (rõhtsa) telje jaoks.

Y-telje vektor

- Vektor, mida kasutatakse sõltuva (püstise) telje jaoks.

+X veatulp ja +Y veatulp

- Vektorid, mis sisaldavad vastavalt X-telje ja Y-telje vektori veaväärtusi. Vektorid peavad sisaldama veatulba suurusi samas järejekorras, nagu esinevad andmepunktid.

+`X/Y` veatulba kasutamine -`X/Y` asemel

- Kui see on sisse lülitatud, joonistatakse veatulbad andmepunkti suhtes sümmeetriliselt. X või Y suunas asümmeetrilise veatulba joonistamiseks lülita see välja ja vali -`X/Y` veatulba liitkastist vektor allpool andmepunkti oleva veatulba pikkusele.

-`X/Y` veatulp

- Allpool andmepunkti asuva veatulba vektor. Asümmeetriliste veatulpade joonistamise kohta rohkema info saamiseks vaata eelmist lõiku.

### Võrrandid

Võrrandi andmeobjekt koosneb matemaatilisest avaldisest ja sõltumatust muutujast. Avaldis luuakse skalaare, vektoreid ja operande kasutades ning see esindab tavaliselt sõltuva muutuja väärtusi. Sõltumatu muutuja võib olla olemasolev vektor, kuid selle võib genereerida ka võrrandiobjekti luues või muutes. Kuna võrrand sisaldab endas andmepunktide kogumit, saab seda ka joonistada.

Näidataval pildil on näha võrrandite loomise/muutmise dialoog. Selle seletuse leiab altpoolt.

Võrrandi muutmine Võrrandi muutmine

#### Võrrand

Selles osas saab muuta sõltuvat muutujat esindavat matemaatilist avaldist.

Operandid

- Saadaolevate operandide loend. Loendist mingi operandi valimine lisab selle kohta, kus tekstikastis Võrrand asub parajasti kursor.

Vektorid

- &kst; aktiivsete vektoriobjektide loend. Loendist mõne vektori valimine lisab selle kohta, kus tekstikastis Võrrand asub parajasti kursor.

Skalaarid

- Saadaolevate skalaarväärtuste loend. See koosneb nii käesoleva &kst; seansi skalaarväärtustest kui ka mõningatest kasutadaolevatest konstantidest. Loendist mõne skalaari valimine lisab selle kohta, kus tekstikastis Võrrand asub parajasti kursor.

Võrrand

- Sõltumatut muutujat esindav matemaatiline avaldis. Selle võib käsitsi tekstikasti sisestada või valida sobiva ülalolevat hüpikkasti kasutades.

#### Sõltumatu muutuja

Selles osas saab määrata sõltumatu muutuja väärtuste allika.

Kasutatakse

- Selle valimisel saab kasutada sõltumatu muutujana olemasolevat vektorit. Vali vajalik vektor ripploendist või loo kiiresti uus, klõpsates paremal paiknevat nuppu.

Interpoleeritakse suurima resolutsiooni vektorini

- Selle märkimisel interpoleeritakse valitud vektor suurima võimaliku valimite arvuni.

Genereeritakse

- Selle valimisel genereeritakse sõltumatu muutujana kasutatavad väärtused. Määra väikseim genereeritav väärtus väljal Alates ja suurim väljal kuni. Määra valimite arvu väärtuseks samas vahemikus väärtuste arv, kui soovid genereerida väikseima ja suurima väärtuse vahel (kaasa arvatud).

### Histogrammid

Histogrammi andmeobjekt kujutab endast konkreetse vektori histogrammi. Histogrammiobjektid on joonistatavad.

Näidataval pildil on näha histogrammide loomise/muutmise dialoog. Selle seletuse leiab altpoolt.

Võrrandi muutmine Võrrandi muutmine

#### Histogrammi omadused

Selles osas saab muuta lähtevektorit ning histogrammi põhiomadusi. Seadistusi saab muuta käsitsi või siis kasutada nuppu Automaatne kast button.

Andmevektor

- Andmevektor, mille põhjal histogramm luua. Kuigi vektor on vajalik histogrammi loomiseks, koheldakse vektorit histogrammi loomisel mittekasutatavana.

Alates ja kuni

- Alates sisaldab histogrammi vasakpoolseima kasti vasakut raja. kuni sisaldab histogrammi parempoolseima kasti paremat raja.

Kastide arv

- Väljale Kastide arv saab sisestada kasutatavate kastide koguarvu.

Automaatne kast

- Selle asemel, et määrata väärtused Alates, kuni ja Kastide arv, võib klõpsata nupule Automaatne kast, millega tekitatakse automaatselt väärtused kõigile kolmele väljale vastavalt madalaimale ja kõrgeimale väärtusele ning lähtevektoris leitud elementide arvule.

#### Y-telje normaliseerimine

Selles osas saab määrata histogrammi Y-telje normaliseerimise tüübi.

Arv kastis

- Selle valimisel esindab Y-telg elementide arvu igas kastis.

Murd kastis

- Selle valimisel esindab Y-telg elementide murrulist tähtsust (elementide koguarvust) igas kastis.

Protsent kastis

- Selle valimisel esindab Y-telg elementide protsenti (elementide koguarvust) igas kastis.

Tippkast = 1,0

- Selle valimisel esindab Y-telg elementide arvu igas kastis jagatud elementide arvuga suurimas kastis (suurima elementide arvuga kastis). Sisuliselt tähendab see Y-telje normaliseerimist väärtusele 1,0.

### Jõuspekter

Jõuspektri andmeobjekt tähistab jõuspektrit, mis on määratluse kohaselt pikkusega `2^x` kiire Fourier' teisenduse vahelduva keskmise absoluutväärtuse ruutjuur, kus x on kasti FFT pikkus sisestatud väärtus. Siinkohal oletame, et sul on mingi arusaam jõuspektri olemusest — igatahes tasuks täpsemalt selle kohta lugeda Cambridge'i ülikooli avaldatud teosest Numerical Recipes in C: The Art of Scientific Computing.

Jõuspektri aken Jõuspektri aken

#### Kõvera sisu

Selles osas saab muuta lähtevektorit ning jõuspektri põhiomadusi.

Andmevektor

- Andmevektor, mille põhjal jõuspekter luua.

Vahelduv keskmine ja FFT pikkus

- JVõimaluse Vahelduv keskmine valimine võimaldab määrata vahelduva kiire Fourier' teisenduse pikkuse. Pikkus on määratletud arvu 2 astmena. Kui võimalus Vahelduv keskmine on märkimata, määrab &kst; pikkuse vektori pikkuse põhjal.

Andmeühikud ja Sammu ühikud

- Siin määratud ühikuid kasutatakse telgede pealdiste automaatseks tekitamiseks joonisel.

Valimi samm

- Valimi sammu kasutatakse jõuspektri joonistel X-telje tekitamisel.

Apodeeritakse

- Selle märkimisel apodeeritakse andmed Hanningi akent kasutades, et vähendada lekkevõimalust ühest kastist teise.

Keskmine eemaldatakse

- Selle valimisel eemaldatakse valitud andmete keskmine (s.t. andmeid tõlgendatakse nii, et keskmine võrdub nulliga).

### Pluginad

Plugina andmeobjekt esindab &kst; pluginat. Kõigil pluginatel on ühine vorming ning andmehaldur näitab neid tüübiga plugin. Rohkem infot pluginate kohta annab osa Pluginad ja filtrid.

### Sündmuste monitorid

Sündmuste monitori andmeobjekt tähistab sündmuste monitori protsessi. Sündmuste monitooringu kohta loe lähemalt osast Sündmuse monitooring.

### Maatriksid

Maatriks tähistab kolmemõõtmelisi (x, y, z) andmepunkte, mida esitatakse kahemõõtmelisel ruudustikul. Maatriksi Z-väärtused hangitakse vektorist, ruudustiku struktuur määratakse käsitsi maatriksi muutmise või loomise dialoogis. Allpool toodud kirjeldused vastavad siintoodud &kst; maatriksi struktuuri näitavale diagrammile.

Allpool on toodud maatriksidialoogi pilt ja selgitused.

Maatriksiaken Maatriksiaken

#### Vektori valik

Z-vektor

- Andmevektor, millest hangitakse Z-väärtused.

#### Ruudustiku parameetrid

X-miinimum ja Y-miinimum

- Maatriksi lähtekoha määravad koordinaadid (X-miinimum, Y-miinimum). Lähtekohta esindab ülaltoodud diagrammil punane ring.

X-sammu suurus ja Y-sammu suurus

- Need väärtused määravad maatriksi ruudustiku iga ristkülikulise lahtri mõõtmed. Kõigil maatriksi lahtritel on ühesugused mõõtmed.

Mõõtmed ja Maks. X-pikkuse kasutamine

- Sisesta maatriksi X-mõõtme sammude arv ning seejärel Y-mõõtme sammude arv. Kui märkida ära Maks. X-pikkuse kasutamine, määratakse maatriksi X-mõõde vektori ja sisestatud Y-mõõtme pikkuse põhjal. Kui see on märgitud ning hiljem muutub vektori pikkus, uuendatakse kohe ka maatriksi X-mõõdet.

  Arvesta, et Y-mõõtme lubatud miinimum on 1, X-mõõtmel aga 0.

### Pildid

Pildid on maatrikside graafilised esitused. Pilte saab joonistada värvikaardina, kontuurikaardina või mõlemal kujul.

Pildiaken Pildiaken

#### Maatriksi valik

Maatriks

- Siin saab valida pildi joonistamiseks kasutatava maatriksi. Uusi maatrikseid saab luua paremal asuvale nupule klõpsates.

#### Pilditüüp

Värvikaart, Kontuurikaart ning Värvikaart ja kontuurikaart

- Siin saab valida joonistatava pildi tüübi. Valiku muutmisel muudetakse vastavalt ka pildidialoogi osade kasutamise võimalusi.

#### Värvikaardi parameetrid

Värvikaart kujutab endast maatriksi iga lahtri Z-väärtust värvi kasutades. Seda osa saab kasutada ainult juhul, kui pilditüübiks on valitud värvikaart või värvikaart ja kontuurikaart.

Värvipalett

- Siin saab valida värvikaardil kasutatava värvipaleti. Vaikimisi paigaldab &kst; kaks värvikaartidele sobivat paletti — Kst Grayscale 256 (256-värviline halltoonipalett) ja Kst Spectrum 1021 (1021-värviline vikerkaarespekter sinisest punaseni). Lisapalette saab paigaldada lihtsalt GIMP-iga ühilduvaid paletifaile kasutaja seadistustekataloogi (näiteks `/usr/share/config/colors/`) alamkataloogi `colors` kopeerides. Arvesta, et mingeid muid kui vaikepalette kasutavad salvestatud pildid ei pruugi olla näha teistele &kst; kasutajatele, kui neil selline palett puudub. Sellisel juhul kasutatakse asendusena halltoonipaletti.

Z alumine lävi, Z ülemine lävi ja Automaatne lävi

- Siin saab määrata värvide seostamisel kasutatava ülemise ja alumise läve. Paletivärvid jagatakse võrdselt Z alumise läve ja Z ülemise läve vahel. Kõik valitud maatriksi lahtrid, mille Z-väärtus on väiksem kui Z alumine lävi, seostatakse paleti esimese värviga. Kõik valitud maatriksi lahtrid, mille Z-väärtus on suurem kui Z ülemine lävi, seostatakse paleti viimase värviga. Võimaluse Automaatne lävi valimine annab alumisele ja ülemisele lävele väärtused valitud maatriksis leitud väikseima ja suurima Z-väärtuse põhjal.

#### Kontuurikaardi parameetrid

Kontuurikaart kujutab joontekogumit, kus iga joon tähistab kindlat Z-väärtust. Seda osa saab kasutada ainult juhul, kui pilditüübiks on valitud kontuurikaart või värvikaart ja kontuurikaart.

Kontuuritasandite arv

- Siin saab valida, mitut kontuuritaset kasutatakse. Kontuuritasemed jagatakse võrdselt maatriksis leitud väikseima ja suurima Z-väärtuse põhjal.

Värv

- Siin saab valida kontuurijoonte värvi. Sellele nupule klõpsates ilmub tavaline &kde; värvivalimise dialoog.

Paksus ja Muutuva joonepaksuse kasutamine

- Siin saab valida kontuurijoonte paksuse. Kui märkida ära Muutuva joonepaksuse kasutamine, joonistatakse suuremaid väärtusi esindavad jooned paksemana kui väiksemaid väärtusi tähistavad jooned. Kasuta seda võimalust aga mõistlikult, sest väga paljude erinevate joontega pilt võib muutuda päris arusaamatuks.

## Andmemenüü

Menüüga Andmed saab kasutada enamikku &kst; andmeobjektidega seotud võimalusi. Suurem osa menüükirjetest kordavad mujalolevaid funktsioone, mistõttu siinkohal kirjeldatakse neid ainult lühidalt.

Laadi uuesti

- Laeb kõik vektorid lähtefailidest uuesti.

Andmenõustaja...

- Avab andmenõustaja.

Andmehaldur

- Avab andmehalduri.

Uus [andmeobjekt]

- Avab vastava andmeobjekti loomise dialoogi. Täpsemalt kirjeldatakse neid osas Andmetüübid.

Vaata skalaare

- Avab dialoogi, kus on näha kõigi käesoleva &kst; seansi skalaaride väärtused. Väärtuste muutumisel uuendatakse dialoogi dünaamiliselt.

Vaata vektoreid

- Avab dialoogi, kus on näha kõigi aktiivsete vektorite väärtused. Vali vajalik vektor hüpikkastist. Dialoogi uuendatakse väärtuste muutumisel dünaamiliselt.

Vaata jaotustulemusi

- Avab dialoogi, kus on näha kõigi teostatud jaotuste tulemusi. Vali vajalik jaotustulemus hüpikkastist. Dialoogi uuendatakse väärtuste muutumisel dünaamiliselt.

Muuda andmefaili

- Avab dialoogi, millega kiiresti muuta vektoritega seotud andmefaile. Vali muudetavad vektorid ja seejärel määra uus andmefail. Muudatuste salvestamiseks klõpsa nupule Rakenda.