# Arbejd med data

## Filformater som understøttes

For øjeblikket understøtter Kst ASCII-tekstfiler, BOOMERANG rammefiler og BLAST dirfile-filer som datakilder, samt PIOLib- og FITS-filer med passende biblioteker. Dette afsnit beskriver grundlæggende begreber for datakilder som er fælles for alle filtyper, og specifikke detaljer for ASCII- og BLAST dirfile-filer.

### Datakildebegreber

En datakilde i &kst; er helt enkelt en datafil som understøttes. Følgende begreber er vigtige for at forstå hvordan &kst; arbejder med forskellige datakilder. Noget terminologi introduceres også i dette afsnit.

#### Samplinger

En sampling betragtes som den grundlæggende enhed med hensyn til datafiler. Hver sampling består af en dataværdi i filen. Bemærk dog at en sampling måske ikke svarer til en værdi i en datavektor i &kst;, afhængig af begrebet rammer.

#### Felter

Et felt svarer oftest til en vektor i &kst;. En søjle i en ASCII-datafil anses for eksempel at være et felt. Hvert felt kan have et eksplicit eller implicit navn. Datakildelæsere sørger for funktioner til at læse og hente felt og feltnavn.

#### Rammer

En ramme svarer til et fast antal samplinger, og hvert felt i en datafil kan have sit eget antal samplinger pr ramme. Størrelsen på en datafil måles i antal rammer den indeholder. I de fleste tilfælde er antallet af samplinger pr ramme 1, men for visse datafiler kan der være flere samplinger pr ramme. I illustrationen nedenfor vises de tre første rammer i en tænkt datafil. I denne specielle datafil har felt 1 forholdet 5 samplinger pr ramme, felt 2 har forholdet 2 samplinger pr ramme, felt 3 har forholdet 3 samplinger pr ramme og felt 4 har forholdet 1 sampling pr ramme.

Afhængig af specifikke indstillinger for datavektorer i &kst;, kan data fra filer læses som rammer i stedet for samplinger, hvor enten den første sampling i en ramme eller middelværdien af alle samplinger i en ramme svarer til rammens værdi.

#### INDEX-felt

Visse datafiler har måske ikke et felt som repræsenterer X-aksen i et plot. &kst; laver implicit et INDEX-felt for alle datakilder. INDEX-feltet indeholder simpelthen heltal fra 0 til N-1, hvor N er antal rammer i datafilen.

### ASCII-inddatafiler

Det enkleste inddatafilformat er ASCII-tekstfiler. Disse filer kan oftest læses af mennesker og kan nemt laves i hånden eller med enkle scripter hvis det ønskes. Det følgende er et eksempel på en ASCII-inddatafil:

    112.5 3776 428
    187.5 5380 429
    262.5 5245 345
    337.5 2942 184
    412.5 1861 119
    487.5 2424 138
    567.5 2520 162
    637.5 1868 144
    712.5 1736 211
    787.5 1736 211
    862.5 2172 292
    937.5 1174 377
    1000.5 499 623

Hver søjle i filen repræsenterer et felt, mens hvert linje repræsenterer en ramme. Søjler adskilles med tabulatorer eller mellemrum, og rækker adskilles med returtegn. Bemærk at afhængig af deres struktur, kan ASCII-filer ikke have flere samplinger pr ramme. Desuden, eftersom søjlerne ikke har etiketter, tildeles feltnavne af &kst; baseret på søjlernes rækkefølge (søjlen længst til venstre har feltnavnet `1`).

Kommentarlinjer i ASCII-filer begynder med et af tegnene i sættet `{#, !, /, ;, c}`. Alle kommentarlinjer og tomme linjer ignoreres af &kst;. Gyldige tal omfatter de med decimaler, minustegn eller `e` for at angive videnskabelig notation. Ugyldige tal (såsom engelske ord) erstattes med 0 af &kst;.

### BLAST dirfile-filer

Datakilderne med BLAST dirfile-filer er virkeligheden mapper med filer. Hver mappe repræsenterer en datakilde, og hver fil i mappen, med undtagelse af en fil som hedder `format`, repræsenterer et enkelt felt. Filen som hedder `format` giver en liste med hvert felt og dets egenskaber. Nedenfor vises et eksempel på en sådan fil:

    scount RAW f 1
    fcount RAW f 20
    sine RAW f 20
    ssine RAW f 1
    cos RAW f 20

I dette eksempel er `scount`, `fcount`, `sine`, `ssine` og `cos` feltnavne. `RAW` angiver at filen er skrevet i et ubehandlet format, og det sidste tal på hver linje er antal samplinger pr ramme.

Når en BLAST dirfile-fil vælges til brug i &kst; skal mappen som indeholder feltfilerne vælges. &kst; leder automatisk efter filen `format`, hvis den findes, for at afgøre felterne og deres egenskaber.

## Dataguiden

Dataguiden sørger for en hurtig og enkel måde at oprette vektorer, kurver, effektspektre og plot i &kst; udfra datafiler. For at starte guiden, vælges Dataguide... i menuen Data. Du bliver bedt om at vælge en datakilde. Gå til en gyldig datafil (eller indskriv søgestien til datafilen) og klik på Næste. Følgende vindue vises.

Dataguidens anden skærm Dataguidens anden skærm

Vælg felterne du vil importere til &kst;. Du kan filtrere listen af felter ved at indtaste en streng som matcher (jokertegn såsom `*` understøttes) i tekstfeltet ovenfor listen.

Afsnittet Datainterval bruges til at angive dataintervallet som skal læses for de valgte vektorer i inddatafilen. Følgende beskrivelse forudsætter viden om rammer. For en detaljeret beskrivelse af begrebet, se Filformater.

Startramme, Tæl fra slutningen, Antal rammer og Læs til slutningen

- Ved at bruge disse fire indstillinger, kan nederste og øverste grænse for dataintervallet angives. For eksempel for at læse fra ramme 10 til 900, skrives `10` for Startramme og `890` for Antal rammer. For at læse fra ramme 500 til filens slutning, skrives `500` for Startramme og punktet Læs til slutningen markeres. For kun at læse de 450 sidste rammer fra filen, markeres punktet Tæl fra slutningen og der skrives `450` for Antal rammer. Kombinationerne som bruges i de to foregående eksempler er ofte nyttige for at læse data fra en fil som opdateres i realtid. Efterfølgende tilføjelser til filen læses, hvilket gør at de tilhørende vektorer også opdateres.

Læs en sampling pr N rammer og Lavpasfilter først

- Foruden nedre og øvre grænse for dataintervallet, kan samplingerne som skal læses fra det valgte interval angives. Hvis Læs en sampling pr N rammer (hvor N er den angivne værdi) ikke er markeret, læses alle samplinger i det valgte interval. Alternativt, kan rammer i datafilen springes over ved at markere Læs en sampling pr N rammer. Værdien af den sampling som bruges til at repræsentere en ramme afhænger af om Lavpasfilter først markeres. Hvis Lavpasfilter først ikke er markeret, er værdien den samme som første sampling i rammen. Hvis Lavpasfilter først er markeret, er værdien middelværdien af alle samplinger i den specielle ramme.

Indstillinger af effektspektrum og X-akse kan angives inde i afsnittet Plottyper. Indstillingerne beskrives nedenfor:

X-Y, Effektspektrum og X-Y og effektspektrum

- Vælg om kun effektspektrum skal plottes, kun data (X-Y), eller begge. Hvis effektspektrum vælges for plotning, bliver yderligere indstillinger i afsnittet tilgængelige.

X-aksevektor

- Vektoren som skal bruges som uafhængig vektor for plottene. Du kan vælge et felt fra datafilen, eller vektoren INDEX. Vektoren INDEX er simpelthen en vektor som indeholder element fra 0 til N-1, hvor N er antal rammer i datafilen.

Afsnittet FFT-valg i dataguiden er kun tilgængelig hvis et effektspektrum skal plottes. Definitionerne nedenfor forudsætter basal viden om effektspektre. For yderligere information, se Numerical Recipes in C: The Art of Scientific Computing, publiceret af Cambridge University Press.

Indflette middelværdi og FFT-længde

- Effektspektret defineres som kvadratroden af absolutværdien af de indflettede Fouriertransformer med længde `2^x`, hvor x er værdien som indskrives i feltet FFT-længde. Ved at markere Indflettet middelværdi bliver det muligt at angive længden for den indflettede Fouriertransform. Hvis Indflettet middelværdi ikke markeres, afgør &kst; længden baseret på vektorens længde.

Vektorenheder og Samplingsenheder

- Enhederne som angives i tekstfelterne bruges til det formål automatisk at generere aksetekster for plottene.

Samplingsfrekvens

- Samplingsfrekvensen bruges til at generere X-aksen i plot med effektspektre.

Apodisere

- Hvis dette markeres, apodiseres data med et Hanning-vindue, for at reducere læk fra område til område.

Fjern middelværdi

- Vælg dette for at fjerne middelværdien fra markeret data (dvs. flytte data så middelværdien er nul).

Når du er tilfreds med alle indstillinger, så klik på Næste for at gå videre til næste vindue. Vælg de filtre som du vil behandle data med, og klik på Næste for at gå til det sidste vindue.

Dataguidens tredje skærm Dataguidens tredje skærm

Herfra kan du ændre almene plotindstillinger. De fleste indstillinger er selvforklarende. Et kort overblik over hvert afsnit gives nedenfor.

Kurvens stil

- Vælg om kun datapunkter skal plottes, kun linjer som forbinder datapunkterne, eller begge. Normalt er linjer kontinuerte med vægten 0, og datapunkter markeres med krydser. Linje- og datapunktfarver vælges så at kurver med identiske farver minimeres. Bemærk at kurvestilens indstillinger anvendes både på effektspektre og XY-plot.

Kurveplacering

- Vælg plottene hvor de nye kurver skal placeres. Gå gennem distribuerer kurvene på plottene ved at gå gennem alle plot. Bemærk at kurveplaceringens indstillinger anvendes både på effektspektre og XY-plot.

Generering af tekst

- Vælg ønsket tekst og forklaringer som skal placeres i plottene.

Plottest placering

- Vælg det ønskede vindue hvor de nye plot skal placeres. Nye vindue kan laves for plottene ved at vælge I nyt vindue.

Så snart du er tilfreds med alle indstillinger, så klik på Afslut så laves plottene.

## Datahåndteringen

Datahåndteringen sørger for en central sted at tilføje, fjerne og ændre alle dataobjekter som bruges i &kst;. Der er adgang til den ved at vælge Datahåndtering i menuen Data.

### Lav nyt dataobjekt

For at lave et nyt dataobjekt inde i datahåndteringen, klikkes på en af knapperne som findes under Ny. Et nyt vindue vises, som gør det muligt at angive tilvalg og indstillinger for dataobjektet.

Du kan også lave nye kurver ved at højreklikke på en vektor og vælge Lav kurve...

Eftersom du er ved at lave et nyt dataobjekt, kan du indtaste et entydigt navn som identificerer objektet. Standardnavnet kan også bruges (hvis det er entydigt).

Indstillingerne for alle dataobjekter der kan plottes undtagen billeder, har to fælles afsnit —Udseende og placering (billeder har kun et placeringsafsnit). Disse afsnit beskrives nedenfor. For dataspecifikke indstillinger, se Datatyper.

#### Udseende

Afsnittet Udseende lader dig ændre dataobjektets udseende når det plottes.

- Ved at klikke på knappen vises en farvevalgsdialog, som kan bruges for at ændre farven for linjer og punkter.

Vis punkter

- Markeres afkrydsningsfeltet så vises datapunkterne som bruges til at plotte dataobjektet. Kombinationsruden til højre gør det muligt at ændre punkternes form.

Vis linjer

- Markeres afkrydsningsfeltet så vises linjerne som binder datapunkterne sammen i dataobjektet. Både linjens bredde og stil kan ændres.

#### Placering

Afsnittet Placering angiver stedet for nye dataobjekter der kan plottes.

Plotvindue

- Angiv vinduet hvor dataobjektet skal plottes. Du kan lave et nyt vindue ved at klikke på knappen Ny...

Placér i eksisterende plot, Placér i nyt plot og Placér ikke kurven i noget plot

- Du kan vælge om kurven skal placeres i et nyt plot med det samme eller i et eksisterende plot. Hvis Placér i nyt plot markeres, kan du også vælge at omarrangere plottets layout ved at markere Nyt gitter og indtaste antal søjler som skal bruges til det nye layouts gitter.

Når alle ønskede indstillinger for det nye dataobjekt er angivet, klikkes på knappen O.k. for at oprette det nye dataobjekt.

### Redigér og fjern eksisterende dataobjekter

For at redigere et eksisterende dataobjekt, markeres det simpelthen i datahåndteringsvinduet og der klikkes på knappen Redigér. Indstillingsvinduet for det markerede objekt vises. Vinduet er identisk med det som vises når nye dataobjekter laves (med undtagelse af at afsnittet Kurvens placering måske mangler), så kig i Opret nye dataobjekter for mere information om indstillingerne og valgmulighederne.

For at fjerne et dataobjekt, markeres det i datahåndteringsvinduet og der klikkes på knappen Slet. Bemærk at rammen i søjlen Antal brugte skal være 0 inden objektet kan fjernes. Søjlen Antal brugte angiver antal gange som et enkelt dataobjekt og dets delobjekter (hvis der er nogen) bruges, enten af andre dataobjekter eller af plot. Nedenfor er en liste med nogle konsekvenser af denne begrænsning, der skal huskes ved forsøg på at slette dataobjekter.

- Alle objekter der kan plottes (kurver, ligninger, histogrammer, effektspektre og billeder) skal fjernes fra plottet inden de kan slettes. Et objekt kan fjernes fra et plot ved at højreklikke på det i datahåndteringsvinduet og vælge det ønskede plot i undermenuen Fjern fra plot.

- Alle dataobjekter som bruger en vis datavektor skal slettes inden datavektoren kan slettes.

- Alle delobjekter af et overliggende dataobjekt skal være ubrugte inden det overliggende dataobjekt kan slettes.

Efter en følge af sletninger og fjernelser af dataobjekter der kan plottes fra plot, du vil måske finde at der er en mængde ubrugte dataobjekter som vises i datahåndteringen. For hurtigt at fjerne disse objekter, kan du klikke på knappen Ryd.

## Datatyper

Der er ni hovedtyper af dataobjekter i &kst;. Dataobjekter kan indeholde visse andre dataobjekter, som repræsenteres af træstrukturen som vises i datahåndteringsvinduet. Følgende plot anskueliggør forholdet mellem de forskellige datatyper.

Datatyper i &kst;

Som det ses i diagrammet ovenfor, er dataobjekterne kurve, ligning, histogram, effektspektrum og billeddataobjekter de eneste dataobjekter som kan plottes. Alle dataobjekter (andet end vektorer) har mulighed for at bruge vektorer, mens ligninger, effektspektre, begivenheder og plugin alle indeholder slavevektorer.

Beskrivelser af hver datatype varetages nedenfor, sammen med oversigter over de indstillinger og valgmuligheder der er tilgængelige når hver type dataobjekt laves eller redigeres. Indstillinger som er fælles for næsten alle datatyper er udeladt: Se Opret nye dataobjekter for mere information.

### Vektorer

Vektorer er et af de oftest bruge dataobjekter i &kst;. Som navnet angiver, er vektorer helt enkelt ordnede lister med tal. Oftest indeholder de X- eller Y-koordinaterne for et sæt datapunkter.

Eftersom vektorer potentielt kan være rigtigt store, er det en god idé at være klar over hvor meget hukommelse som &kst; har tilgængelig til brug. Aktuelt tilgængeligt hukommelse vises i statuslinjens nedre højre hjørne i &kst;'s hovedvindue.

Hvis statuslinjen ikke er tilgængelig, så sørg for at Vis statuslinje er markeret i menuen Indstillinger.

Det følgende er et skærmaftryk af vinduet som vises når vektorer laves eller redigeres. Forklaringer af indstillingerne er på listen nedenfor.

Redigér vektorer Redigér vektorer

#### Parametre for datavektorer

Kildefilen og felter der skal læses kan sættes med følgende valgmuligheder.

Filnavn

- Søgestien til den ønskede datafil. Ved at klikke på knappen til højre vises et filsøgervindue, som kan bruges for at søge hen til filen på en grafisk måde.

Felt eller søjle

- Feltet eller søjlen som en vektor skal laves ud fra.

#### Dataområde

Dette afsnit angiver dataintervallet som skal bruges i datavektoren for det valgte felt.

Startramme, Tæl fra slutningen, Antal rammer og Læs til slutningen

- Ved at bruge disse fire indstillinger, kan nederste og øverste grænse for dataintervallet angives. For eksempel for at læse fra ramme 10 til 900, skrives `10` for Startramme og `890` for Antal rammer. For at læse fra ramme 500 til filens slutning, skrives `500` for Startramme og punktet Læs til slutningen markeres. For kun at læse de 450 sidste rammer fra filen, markeres punktet Tæl fra slutningen og der skrives `450` for Antal rammer. Kombinationerne som bruges i de to foregående eksempler er ofte nyttige for at læse data fra en fil som opdateres i realtid. Efterfølgende tilføjelser til filen læses, hvilket gør at de tilhørende vektorer også opdateres.

Læs en sampling pr og Lavpasfilter først

- Foruden nedre og øvre grænse for dataområdet, kan samplingerne som skal læses fra det valgte intervallet angives. Hvis Læs en sampling pr ikke er markeret, læses alle samplinger i det valgte intervallet. Hvis Læs en sampling pr er markeret, læses kun en sampling pr `N` rammer, hvor `N` er antallet som skrives ind i feltet til højre. Værdien af den sampling som bruges til at repræsentere en ramme afhænger af om Lavpasfilter først markeres. Hvis Lavpasfilter først ikke er markeret, er værdien den samme som første sampling i rammen. Hvis Lavpasfilter først er markeret, er værdien middelværdien af alle samplinger i den specielle ramme.

### Kurver

Kurver bruges i hovedsagen til at oprette objekter der kan plottes ud fra vektorer. Kurver laves af to vektorer, en X-aksevektor og en Y-aksevektor, som antages at sørge for et sæt datapunkter. Altså kan en kurve ses som et sæt datapunkter og linjerne som forbinder dem (selv om punkterne eller linjerne måske ikke er synlige i plottet).

Det følgende er et skærmaftryk af vinduet som vises når kurver laves eller redigeres. Forklaringer af indstillingerne er på listen nedenfor.

Redigér kurver Redigér kurver

#### Kurvens indhold

Indholdet i kurven kan indstilles i dette afsnit.

X-aksevektor

- Vektoren der skal bruges for den uafhængige (vandrette) akse.

Y-aksevektor

- Vektoren der skal bruges for den afhængige (lodrette) akse.

+X-fejllinje og +Y-fejllinje

- Vektorerne som indeholder fejlværdier som svarer til de respektive X-aksevektor og Y-aksevektor. Vektorerne skal indeholde fejlbjælkernes størrelse i samme rækkefølge som datapunkterne.

Brug +`X/Y`-fejlbjælke for -`X/Y`

- Hvis dette er markeret, tegnes fejlbæjlkerne symmetrisk omkring datapunkten. For at tegne asymmetriske fejlbjælker i X- eller Y-retningen, afmarkeres feltet og en vektor for fejlbjælkernas længde vælges under datapunktet i dropned-feltet -`X/Y` fejlbjælke.

-`X/Y`-fejlbjælke

- Vektoren som skal bruges til fejlbjælken under datapunktet. Se foregående paragraf for mere information om at bruge asymmetriske fejlbjælker.

### Ligninger

Et ligningsdataobjekt består af et matematisk udtryk og en uafhængig variabel. Udtrykket bygges op ved at bruge en kombination af skalarer, vektorer og operatorer, og repræsenterer oftest den afhængige variabels værdier. Den uafhængige variabel kan være en eksisterende vektor eller kan laves når ligningsobjektet oprettes eller redigeres. Eftersom en ligning i sluttilstanden består af et sæt datapunkter, er et ligningsobjekt der kan plottes.

Det følgende er et skærmaftryk af vinduet som vises når ligninger laves eller redigeres. Forklaringer af indstillingerne er på listen nedenfor.

Redigér ligninger Redigér ligninger

#### Ligning

Det matematiske udtryk som repræsenterer den afhængige variabel kan ændres i dette afsnit.

Operatorer

- En liste med tilgængelige operatorer. Ved at vælge en operator i listen indsættes den ved den nuværende markørpositionen i tekstfeltet Ligning.

Vektorer

- En liste med nuværende vektorobjekter i &kst;. Ved at vælge en vektor i listen indsættes den på den nuværende markørpositionen i tekstfeltet Ligning.

Skalarer

- En liste med tilgængelige skalarværdier. Listen består både af skalarværdier i nuværende session i &kst;, samt nogle indbyggede konstanter. Ved at vælge en skalar i listen indsættes den på den nuværende markørposition i tekstfeltet Ligning.

Ligning

- Det matematiske udtryk som repræsenterer den uafhængige variabel. Du kan indtaste det manuelt in tekstfeltet, eller du kan vælge punkter der skal indsættes med dropned-feltet ovenfor.

#### Uafhængig variabel

Dette afsnit bruges til at angive kilden til værdierne for den uafhængige variabel.

Brug

- Vælg dette for at bruge en eksisterende vektor som uafhængig variabel. Vælg en vektor i dropned-feltet, eller lav hurtigt en ny ved at klikke på knappen til højre.

Interpolér til vektoren med højeste opløsning

- Ved at vælge dette interpoleres den valgte vektor til det højest mulige antal samplinger.

Generér

- Vælg dette for at oprette et sæt værdier til at bruge som uafhængig variabel. Angiv den laveste værdi som skal genereres i feltet Fra og den højeste værdi som skal laves i feltet Til. Indstil værdien Antal samplinger til antal ligefordelte værdier der skal laves mellem den laveste værdi og den højeste (inklusive).

### Histogrammer

Et histogramdataobjekt repræsenterer helt enkelt et histogram for en vis vektor. Histogramobjekter kan plottes.

Det følgende er et skærmaftryk af vinduet som vises når histogrammer laves eller redigeres. Forklaringer af indstillingerne er på listen nedenfor.

Redigér ligninger Redigér ligninger

#### Histogramegenskaber

Kildevektoren, samt grundlæggende histogramegenskaber kan ændres fra dette afsnit. Du kan enten angive indstillingerne manuelt eller bruge knappen Automatiske områder.

Datavektor

- Datavektoren som histogrammet skal laves ud fra. Selvom en vektor kræves for at oprette et histogram, behandles vektoren som en uordnet mængde for det formål at oprette et histogram.

Fra og til

- Feltet Fra indeholder venstre grænse for området længst til venstre i histogrammet. Feltet Til indeholder højre grænse for området længst til højre i histogrammet.

Antal områder

- Indtast totalt antal områder som skal bruges i feltet Antal områder.

Automatiske områder

- I stedet for at angive værdier for Fra, Til og Antal områder, kan du klikke på Automatiske områder for automatisk at oprette værdier for alle tre felter, baseret på de laveste og højeste værdier, samt antal elementer som findes i kildevektoren.

#### Normalisering af y-aksen

Dette afsnit bruges til at angive typen af normalisering som bruges til histogrammets Y-akse.

Antal i området

- Ved at vælge dette kommer Y-aksen til at repræsentere antal elementer i hvert område.

Brøkdel i området

- Ved at vælge dette kommer Y-aksen til at repræsentere brøkdelen af antal elementer i hvert område af totalt antal element.

Procent i området

- Ved at vælge dette kommer Y-aksen til at repræsente procent af elementer (ud af det totale antal elementer) i hvert område.

Højeste område sat til 1.0

- At vælge dette får Y-aksen til at repræsentere antal elementer i hvert område divideret med antal elementer i det største område (området med størst antal elementer). Med andre ord normaliseres Y-aksen til 1,0.

### Effektspektrum

Et dataobjekt med et effektspektrum repræsenterer effektspektret for en vektor, defineret som kvadratroden af absolutværdien af de indflettede Fouriertransformer med længde `2^x`af vektoren, hvor x er værdien som skrives ind i feltet FFT-længde. Definitionerne nedenfor forudsætter grundkunskab om effektspektre. For yderligere information, se Numerical Recipes in C: The Art of Scientific Computing, publicerad af Cambridge University Press.

Vinduet Effektspektrum Vinduet Effektspektrum

#### Kurvens indhold

Datavektoren, samt grundlæggende egenskaber for effektspektre kan ændres i dette afsnit.

Datavektor

- Datavektoren der skal oprettes effektspektrum ud fra.

Indflette middelværdi og FFT-længde

- Ved at markere Indflettet middelværdi bliver det muligt at angive længden for den indflettede Fouriertransform. Længden angives som en to-potens. Hvis Indflettet middelværdi ikke markeres, afgør &kst; længden baseret på vektorens længde.

Vektorenheder og Samplingsenheder

- Enhederne som angives i tekstfelterne bruges til det formål automatisk at generere aksetekster for plottene.

Samplingsfrekvens

- Samplingsfrekvensen bruges til at generere X-aksen i plot med effektspektre.

Apodisere

- Hvis dette markeres, apodiseres data med et Hanning-vindue, for at reducere læk fra område til område.

Fjern middelværdi

- Vælg dette for at fjerne middelværdien fra markeret data (dvs. flytte data så middelværdien er nul).

### Plugin

Et dataobjekt for plugin repræsenterer et plugin i &kst;. Alle plugin har et fælles format og vises som typen Plugin i datahåndteringen. For mere information om plugin, se Plugin og filtre.

### Begivenhedsovervågninger

Et dataobjekt for begivenhedsovervågning repræsenterar en udgave af en begivenhedsovervågning. For mere information om at overvåge begivenheder, se Begivenhedsovervågning.

### Matricer

En matrix repræsenterer et sæt tredimensionelle datapunkter (X, Y, Z) arrangerede i et todimensionalt gitter. Z-værdier i matricen hentes fra en vektor, og gitterstrukturen angives manuelt med dialogerne Redigér eller Ny matrix. Beskrivelsen nedenfor refererer til følgende diagram som afbilder &kst;'s matrixstruktur.

Et skærmaftryk og forklaring af matrix-dialogen følger.

Matrix-vindue Matrix-vindue

#### Valg af vektor

Z-vektor

- Datavektoren der skal oprettes z-værdier fra.

#### Gitterparametre

X-Minimum og Y-Minimum

- Nulpunktet for matricen angives af koordinaterne (X-minimum, Y-minimum). Stedet for nulpunktet repræsenteres af en rød cirkel i ovenstående diagram.

X-trinstørrelse og Y-trinstørrelse

- Disse to værdier angiver dimensionerne for hver rektangulær celle i matrixgitteret. Alle celler i matricen har identiske dimensioner.

Dimensioner og Brug maksimal x-længde

- Indtast antal trin for matricens X-dimension, efterfulgt af antal trin for matricens Y-dimension. Hvis Brug maksimal x-længde er markeret, afgøres matricens X-dimension baseret på vektorens længde og indtastet Y-dimension. Hvis tilvalget er markeret og vektorens længde derefter ændres, opdateres matricens X-dimension i overensstemmelse med dette.

  Bemærk at minimal tilladt Y-dimension er 1, mens minimal tilladt X-dimension er 0.

### Billeder

Billeder er grafiske repræsentationer af matricer. Billeder kan plottes som farvekort, konturkort eller begge.

Billedvindue Billedvindue

#### Valg af matrix

Matrix

- Vælg matricen som bruges til dette billede. Nye matricer kan laves ved at klikke på knappen til højre.

#### Billedtype

Farveafbildning, Konturafbildning og Farveafbildning og konturafbildning

- Vælg typen af billede der skal plottes. Ved at ændre dette valg aktiveres eller deaktiveres afsnit af billeddialogen på passende måde.

#### Farveafbildningens parametre

Et farvekort repræsenterer Z-værdien for hver celle i matricen med en farve. Dette afsnit er kun tilgængeligt hvis Farvekort eller Farvekort og konturkort er markerede under Billedtype.

Farvepalet

- Vælg den farvepalet som skal bruges til farvekoretn. Normalt er to paletter passende for farvekort installerede af &kst;: Kst Grayscale 256 (en gråskalapalet med 256 farver) og Kst Spectrum 1021 (et regnbuespektrum med 1021 farver som går fra blåt til rødt). Yderligere paletter kan installeres ved blot at kopiere paletfiler som virker med GIMP til undermappen `colors` i brugerens indstillingsmappe (for eksempel `/usr/share/config/colors/`). Bemærk at billeder som blev gemt med andet end standardpaletten måske ikke kan vises af andre &kst;-brugere hvis de ikke har paletten som kræves. I sådanne tilfælde bruges en standard-gråskalapalet i stedet.

Nedre Z-grænse, Øvre Z-grænse og Auto-grænse

- Indtast nederste og øverste tærskel der skal bruges til afbildning af farver. Paletfarver fordelas jævnt mellem Nederste Z-tærskel og Øverste Z-tærskel. Alle celler i den valgte matrix med Z-værdier mindre end Nederste Z-tærskel afbildes på den første farve i paletten. Alle celler i den valgte matrix med Z-værdier større end Øverste Z-tærskel afbildes på den sidste farve i paletten. Ved at klikke på Automatisk tærskel fyldes nederste og øverste tarskelværdier ind med den mindste og største Z-værdi som findes i den valgte matrix.

#### Konturafbildningens parametre

Et konturkort plotter et sæt linjer, hvor hver repræsenterer en vis Z-værdi. Dette afsnit er kun tilgængelig hvis Konturkort eller Farvekort og konturkort er markerede under Billedtype.

Antal konturniveauer

- Vælg antallet af konturniveauer der skal bruges. Konturniveauerne fordeles jævnt mellem mindste og største Z-værdi som findes i matricen.

Farve

- Vælg den farve der skal bruges til konturlinjerne. Ved at klikke på knappen vises en almindelig farvevalgsdialog i &kde;.

Vægt og Brug variabel linjevægt

- Vælg vægten, eller tykheden af konturlinjerne. Hvis Brug variabel linjevægt er markeret, plottes konturlinjer som repræsenterar højere højder tykkere end dem som repræsenterer lavere højder. Brug dette tilvalg med forsigtighed, eftersom billeder med høj konturlinjetæthed kan blive ulæselige.

## Menuen Data

Menuen Data giver hurtig adgang til mange funktioner som har med dataobjekter i &kst; at gøre. De fleste menufunktioner duplikerer funktioner som findes på andre steder, derfor gives kun kortfattede beskrivelser nedenfor.

Genindlæs

- Genindlæser alle datavektorer fra deres kildefiler.

Dataguide...

- Viser Dataguiden.

Datahåndtering

- Viser Datahåndtering.

Nyt [dataobjekt]

- Viser den tilsvarende dialog for at oprette dataobjektet. Se Datatyper for beskrivelser af hver dialog.

Vis skalarværdier

- Viser en dialog hvor værdier på alle skalarer i den nuværende session i &kst; vises. Dialogen opdateres dynamisk hvis værdierne ændres.

Vis vektorværdier

- Viser en dialog hvor værdier på alle nuværende vektorer kan vises. Vælg en vektor at vise med dropned-feltet. Dialogen opdateres dynamisk hvis værdierne ændres.

Vis tilpasningsresultat

- Viser en dialog som viser alle de resulterende værdier fra de udførte tilpasninger. Vælg et tilpasningsresultat at vise med dropned-feltet. Dialogen opdateres dynamisk hvis værdierne ændres.

Ændr datafil

- Viser en dialog for hurtigt at ændre datafilerne som vektorer hører sammen med. Vælg vektoren at ændre, og gå derefter til en anden datafil. Klik på Anvend for at gemme ændringerne.