# Jooniste ja akende kasutamine

Käesolevas peatükis selgitatakse &kst; jooniste ja akende olemust ning tutvustatakse nende käsitsemise üksikasju. Et mõisted selged oleks, näitab järgnev diagramm akende, jooniste ja joonistatavate andmeobjektide seoseid.

&kst; akende, jooniste ja kõverate seosed

Nagu diagrammilt näha, võib iga &kst; aken sisaldada null või rohkem joonist, iga joonis aga null või rohkem joonistatavat andmeobjekti.

## Joonisedialoog

Joonisedialoog on keskne koht, kus oma jooniseid hallata. Selle kasutamiseks vali käsk Muuda jooniseid... menüüst Joonised. Dialoogi ülaosas on näha kaks hüpikkasti:

Joonisedialoogi ülaosa Joonisedialoogi ülaosa

Joonise muutmiseks vali vasakul asuvast hüpikkastist aken, kus joonis asub, ning paremalt joonis ise. Uusi aknaid saab luua klõpsuga keskel asuvale nupule.

Joonisedialoogi allosas on neli nuppu. Kustuta kustutab parajasti valitud joonise. Tekita uus rakendab valitud seadistusi uuele joonisele, Rakenda olemasolevale parajasti valitud joonisele ning Sulge sulgeb joonisedialoogi ilma mingeid seadistusi rakendamata või salvestamata.

Joonise seadistusi saab muuta dialoogi erinevatel kaartidel.

### Sisu

Kaart Sisu näeb välja selline.

Joonisedialoogi sisukaart Joonisedialoogi sisukaart

Nagu kaardi nimestki näha, saab siin määrata joonise sisu. Allpool selgitame lühidalt siinseid võimalusi.

Unikaalne joonise nimi

- Joonise unikaalne nimi on selle identifikaator. Ühesugused nimed ei ole lubatud.

Näidatavad objektid ja Saadaolevad objektid

- Näidatavad objektid loetleb joonisel kujutatavad andmeobjektid. Saadaolevad objektid toob ära kõik &kst; joonistatavad andmeobjektid, mida ei leidu nimekirjas Näidatavad objektid. Objekti liigutamiseks ühest nimekirjast teise vali vajalik element ja klõpsa seejärel kahe nimekirja vahel asuvale noolenupule (nool vasakule viib objekti nimekirjast Saadaolevad objektid nimekirja Näidatavad objektid ning nool paremale nimekirjast Näidatavad objektid nimekirja Saadaolevad objektid). Noolte asemel võib objekte ühest nimekirjast teise ka hiirega lohistada.

Esiplaani ja tausta värvid

- Siin saab standardse &kde; värvivalija abil määrata joonisel kasutatavad esiplaani ja tausta värvi. Ülemine vasak kast näitab esiplaani värvi, alumine parempoolne taustavärvi. Värvi muutmiseks tee vajalikul kastil topeltklõps, mispeale ilmub tavapärane värvivalija dialoog. Klõpsa esiplaani ja tausta värvide vahetamiseks . Kui soovid kiiresti naasta vaikevärvide juurde, klõpsa . Pane tähele, et esiplaani värv puudutab ainult teljejooni ja telgede pealdisi ega sõltu sellest, milliseid värve kasutatakse andmeobjektide joonistamisel

Uuesti ruudustikule jagamine ja Veerud

- Kasti Uuesti ruudustikule jagamine märkimisel saab kõik valitud akna joonised ümber korraldada, jagades nad määratud arvu veergudega ruudustikule.

### Teljed

Selline näeb välja kaart Teljed.

Joonisedialoogi telgede kaart Joonisedialoogi telgede kaart

Sellel kaardil saab seadistada joonise telgi. Seadistused on jagatud kaheks — X-telje ja Y-telje seadistused. Mõlemad osad on ühesugused.

Automaatne skaleerimine

- Selle valimisel valib &kst; automaatselt antud telje skaala vastavalt joonistatava objekti antud telje suurimale ja väikseimale väärtusele.

Automaatne kasv

- See on sarnane võimalusega Automaatne skaleerimine, ülemise telje piirang ainult suureneb ja alumise telje piirang ainult väheneb.

Tipust sõltumatu automaatne skaleerimine

- Selle valimisel valib &kst; automaatselt teljele skaala, mille aluseks on joonistatavatest objektidest leitud väärtused. Üldiselt ignoreeritakse seda võimalust, kasutades skaala määramisel tippe ehk väärtuste järsku lühiajalist suurenemist või kahanemist.

Keskmisele orienteeritud

- Selle valimisel tsentreeritakse teljed joonisel leitud väärtuste keskmisele (X-telje keskmise arvutamiseks kasutatakse X-väärtusi, Y-telje keskmise arvutamiseks Y-väärtusi). Telje pikkuse saab määrata tekstikastis Vahemik.

Fikseeritud

- Siin saab käsitsi määrata telje alumise ja ülemise raja. Sisesta piirangud võimalusest Vahemik paremal asuvatesse tekstikastidesse.

Logaritmiline

- Selle märkimisel kasutatakse teljel logaritmilist skaalat.

Põhijaotiste vahe, Lisajaotised ja Automaatsed lisajaotised

- Väljal Põhijaotiste vahe saab muuta antud telje põhijaotiste tihedust. Telje põhijaotiste arv vastab enam-vähem siinmääratule, erinevuse võib tingida joonise suurus ja suurendustase. Põhijaotiste vahel näidatavate lisajaotiste arvu saab määrata väljal Lisajaotised. Kui märkida ära Automaatsed lisajaotised, määratakse lisajaotiste arv automaatselt vastavalt suurendusele.

Lisaks teljejaotistele võib joonisel lasta näidata ka ruudustiku jooni. Neid kujutatakse määratud värviga peene punktiirina.

Põhijoonte näitamine

- Vali X põhijooned, kui soovid näha püstiseid ruudustiku jooni, mis vastavad X-telje põhijaotistele. Vali Y põhijooned, kui soovid näha rõhtsaid ruudustiku jooni, mis vastavad Y-telje põhijaotistele. Mõlema tüübi põhijoonte värvi saab määrata nende kõrval asuva nupuga Värv.

Lisajoonte näitamine

- Vali X lisajooned, kui soovid näha püstiseid ruudustiku jooni, mis vastavad X-telje lisajaotistele. Vali Y lisajooned, kui soovid näha rõhtsaid ruudustiku jooni, mis vastavad Y-telje lisajaotistele. Mõlema tüübi lisajoonte värvi saab määrata nende kõrval asuva nupuga Värv.

### Pealdised

Selline näeb välja kaart Pealdised.

Joonisedialoogi pealdiste kaart Joonisedialoogi pealdiste kaart

Sellel kaardil saab määrata jooniste pealdiste seadistusi.

Praegune skalaaride nimekiri

- Parajasti &kst;-s defineeritud skalaaride loend. Seda kasutatakse peamiselt kiireks väärtuste lisamiseks pealdise teksti. Siit mõne elemendi valimine lisab selle käesolevasse teksti kursori asukohta.

Tipp-pealdis

- Joonise kohal asetsev pealdis. Vali siin fondi suurus ja anna pealdise tekst.

Y-telg

- Joonise Y-telje kõrval vertikaalselt asetsev pealdis. Vali siin fondi suurus ja anna pealdise tekst.

X-telg

- Joonise X-telje kõrval vertikaalselt asetsev pealdis. Vali siin fondi suurus ja anna pealdise tekst.

Arvud, X-nurk ja Y-nurk

- Arve saab kasutada nii joonise X- kui Y-telje pealdiseks. Siin saab määrata arvude suuruse ja nurga. Positiivne nurk pöörab teksti päripäeva, negatiivne vastupäeva.

Fondi perekond

- Joonise kõigil pealdistel kasutatav font. Vali sobiv font hüpikkastist.

Fondi- ja nurgaseadistused rakendatakse

- Siin saab valida joonised, millele rakendada määratud pealdise seadistused (välja arvatud pealdise tekst).

  Kui valida Kõigile joonistele või Kõigile joonistele selles aknas, lähevad varasemad asjassepuutuvatele joonistele määratud pealdise seadistused kaotsi.

Automaatne pealdis

- Sellel klõpsates tekitatakse automaatselt tekst kõigile joonise pealdistele. Tipp-pealdise tekst toob ära joonisel kasutatavate andmefailide asukohad. Y-telje tekst toob ära sõltuvate muutujate kirjeldused (nt. histogrammi korral Number kastis). X-telje tekstiks saab sõltumatu muutujana kasutatava vektori nimi.

Pealdised (eelvaatlus)

- Kaardi Pealdised allosas paiknev eelvaatlus võimaldab näha kõiki nelja pealdist 100% suurenduses.

### Legend

Selline näeb välja kaart Legend.

Joonisedialoogi legendikaart Joonisedialoogi legendikaart

Sellel kaardil saab määrata joonise legendi seadistusi. Enamik seadistusi puudutab legendi välimust. Legendi kasutamise ei ole kohustuslik.

Legendi näitamine

- Selle võimalusega saab legendi näitamise joonisel sisse ja välja lülitada. Kui soovid legendi näha, tuleb kast märkida.

Näidatakse legendikastis

- Selle märkimisel näidatakse legendi kastis. Samuti saab selle valimisel määrata legendikasti tausta värvi.

Joondus

- Legendi elementide rõhtjoondus. Hüpikkastis saab valida võimaluste Paremal, Keskel ja Vasakul vahel.

Fondi perekond

- Legendi tekstis kasutatav font. Vali meelepärane hüpikkastist.

Fondi suurus

- Legendi teksti suurus. Pane tähele, et see ei ole määratud mitte punktides, vaid suhtelisena vaikesuuruse 0 suhtes..

Värvid

- Selle abil saab määrata legendi teksti värvi. Ülemine vasak kast näitab esiplaani värvi, alumine parempoolne taustavärvi (tarvitusel ainult siis, kui märgitud on Näidatakse legendikastis). Värvi muutmiseks tee vajalikul kastil topeltklõps, mispeale ilmub tavapärane värvivalija dialoog. Klõpsa esiplaani ja tausta värvide vahetamiseks . Kui soovid kiiresti naasta vaikevärvide juurde, klõpsa

Seadistused rakendatakse

- Siin saab valida joonised, millele rakenduvad määratud legendiseadistused.

  Kui valida Kõigile joonistele või Kõigile joonistele selles aknas, lähevad varasemad asjassepuutuvatele joonistele määratud legendi seadistused kaotsi.

Legend (eelvaatlus)

- Kaardi allosas asuv eelvaatlus näitab, kuidas legenditekst näeb välja 100% suurendusega. Muu hulgas saab eelvaatlust kasutada sobiva fondi valimiseks.

### Markerid

Selline näeb välja kaart Markerid.

Joonisedialoogi markerite kaart Joonisedialoogi markerite kaart

Joonise markerid võimaldavad hõlpsasti tähistada joonise huvipakkuvaid piirkondi. Kaart Markerid võimaldab neid igakülgselt seadistada ja kohendada. Joonise markerite liikumisfunktsioone kirjeldab osa Kerimismenüü.

Markerit on kõige lihtsam joonisele luua hiirekursorit joonise kohale viies ja klahvi Insert vajutades. Selle peale peaks ilmuma püstine punktiir, mis tähistabki markeri asukohta.

Uus ja Lisa

- Tekstiväljal Uus saab käsitsi sisestada markeri väärtuse. See võib olla kas murdarv või teaduslikus tähistuses. Viimaseid tuleb sisestada kujul `mEx` või `mex`, kus `m` on mantiss ja `x` eksponent. Näiteks võib 15000 teaduslikus tähistuses sisestada kujul `1.5e4`.

  Klõpsuga nupule Lisa saab luua uue määratud väärtusega markeri. Sind hoiatatakse, kui samasugune marker on juba olemas või kui sisestatud väärtus kohe kuidagi ei sobi. Arvesta, et markerite lisamine või eemaldamine kaardil Markerid ei kajastu joonisel enne seda, kui oled joonisedialoogi seadistused rakendanud.

Defineeritud joonise markerid, Eemalda ja Eemalda kõik

- Olemasolevate joonise markerite nimekirja leiab pealkirja alt Defineeritud joonise markerid. Markeri eemaldamiseks märgi soovitud marker nimekirjas ja klõpsa nupule Eemalda. Mitu markerit saab eemaldamiseks valida nimekirjas hiirt lohistades või hoides all klahvi Shift või Ctrl ja vajalikel markeritel nimekirjas klõpsates. Antud joonise kõigi markerite eemaldamiseks klõpsa nupule Eemalda kõik. Arvesta, et markerite lisamine või eemaldamine kaardil Markerid ei kajastu joonisel enne seda, kui oled joonisedialoogi seadistused rakendanud.

Automaatne markeri tekitamine

- Lisaks markerite määramisele ükshaaval saab nende automaatseks tekitamiseks kasutada ära kõveraid, võrrandeid, jõuspektreid ja histogramme. Selleks tuleb märkida ära Markeri allikana kasutatakse andmeobjekti ning valida rippmenüüst vajalik element. Seejärel saab valida markerite loomisel arvessevõetava kriteeriumi. Kui valida Tõusval poolel, luuakse markerid juhul, kui valitud andmeobjekti Y-väärtus muutub nullist mittenulliks. Kui valida Langeval poolel, luuakse markerid juhul, kui valitud andmeobjekti Y-väärtus muutub mittenullist nulliks. Kui valida Mõlemal poolel, luuakse markerid nii andmeobjekti tõusval kui langeval poole. Kõigil juhtudel kasutatakse uue markeri loomiseks andmeobjekti punkti X-väärtust, kui Y-väärtus erineb nullist.

  Kui valitud andmeobjekti hiljem uuendatakse, luuakse vajadusel lisamarkerid. Kindlasti aga ei eemaldata markereid andmeobjekti muutuste korral, nii et käsitsi loodud markereid ei mõjuta õigupoolest miski.

## Joonise kontekstimenüü

Joonistega tegeldes avab klõps hiire parema nupuga joonisel kontekstimenüü, kus leiduvad sagedamini kasutatavad käsud. Järgnevalt toome need lühidalt ära, viidates ühtlasi käsiraamatu muudele osadele, kus mainitud käske põhjalikumalt tutvustatakse.

Kustuta

- Kustutab joonise.

Muuda...

- Avab joonisedialoogi. Vaata selle seadistusi osast Joonisedialoog.

Maksimeeri

- Suurendab joonist, nii et see katab kogu akna. Kui kirje eest märge eemaldada, taastatakse joonise varasem suurus.

Paus

- Peatab reaalajas saabuvate andmete automaatse uuendamise. See käsk dubleerib käsku Paus menüüs Vahemik. Vaata täpsemalt osast Andmete kasutamine reaalajas.

Suurendus (alammenüü)

- Alammenüüd Suurendus kirjeldatakse osas nimetusega Suurendusmenüü.

Kerimine (alammenüü)

- Seda menüüd kirjeldatakse osas nimetusega Kerimismenüü.

Muuda (alammenüü)

- See alammenüü näitab muutmiseks kasutatavaid objekte. Klõps mõnel neist avab objekti muutmise dialoogi. Sellega saab lähemalt tutvuda osas Kõverad.

Jaotus (alammenüü)

- Selles alammenüüs on näha kõverad, histogrammid, jõuspektrid ja võrrandid, mille puhul on võimalik jaotus. Nime valimisel avatakse jaotusfunktsiooni dialoog. See sarnaneb pluginadialoogile, kuid näitab ainult neid pluginaid, mis suudavad jaotust sooritada. Sisendvektorid valitakse andmeobjekti põhjal. Lisaks saab valida kõvera visuaalsed omadused, sest jaotusfunktsioon loob vektorid ja vektoritel põhinevad kõverad.

Filter (alammenüü)

- Selles alammenüüs on näha anbmeobjektid, mida saab filtreerida. Nime valimisel avatakse filtrifunktsiooni dialoog. See sarnaneb pluginadialoogile, kuid näitab ainult neid pluginaid, mis suudavad filtreerimist sooritada. Sisendvektorid valitakse kõvera põhjal. Lisaks saab valida kõvera visuaalsed omadused, sest jaotusfunktsioon loob vektorid ja vektoritel põhinevad kõverad.

Eemalda (alammenüü)

- Selles alammenüüs on näha käesoleva joonise kõverad. Mõnel neist klõpsates eemaldatakse kõver jooniselt (kõverat ennast kui andmeobjekti siiski ei eemaldata).

## Pealdiseredaktor

Pealdiseredaktor võimaldab lisaks joonise koostisosadena loodud fikseeritud pealdistele asetada omaloodud pealdisi &kst; jooniseakendes mis tahes asukohta. Pealdiseredaktori kasutamiseks vali käsk Pealdiserežiim menüüst Joonised. Hiirekursor muudab nüüd oma kuju. Pealdiseredaktori režiimist väljumiseks vali mõni muu hiirerežiim (näiteks XY hiire suurendus). Järgnevalt kirjeldame kõiki pealdiseredaktori režiimis kasutada olevaid võimalusi.

### Uute pealdiste loomine

Uue pealdise loomiseks pealdiseredaktoris klõpsa kusagile joonise X- ja Y-telje piirkonnas, kus ei ole juba pealdist. Ilmub pealdiseredaktori dialoog:

Järgnevalt selgitame dialoogi põhjalikumalt.

Skalaarid

- Parajasti &kst;-s defineeritud skalaaride loend. Hüpikkastist mõne skalaari valimine lisab selle väärtuse kursori asukohta väljal Pealdise tekst.

Pealdise tekst

- Pealdisel näidatav tekst. Võid selle siin käsitsi sisestada või kasutada hüpikkastist Skalaarid valitud väärtusi.

Font

- Pealdise tekstis kasutatav font. Vali see hüpikkastist.

Suurus

- Pealdise teksti suurus. Vaikimisi on see 0.

Pööramine

- Nurk kraadides, mille võrra pealdist pöörata. Positiivne väärtus pöörab pealdist päripäeva, negatiivne vastupäeva.

Joondus

- Pealdise rõhtjoondus. Valikuvõimalusteks on Vasakul, Keskel ja Paremal.

Värv

- Siin saab valida pealdise teksti värvi. Klõps nupul avab standardse &kde; värvivalija. Kui märkida ära Joonise värvi kasutamine, pruugitakse joonisele määratud esiplaani värvi.

Kui oled pealdisele määratud seadistustega rahul, klõpsa nupule Rakenda pealdise seadistuste rakendamiseks ilma pealdiseredaktori dialoogi sulgemata. Klõpsa nupule OK seadistuste rakendamiseks ja dialoogi sulgemiseks. Samuti võid muidugi klõpsata nupule Sulge, mis sulgeb pealdiseredaktori dialoogi ilma mingeid seadistusi rakendamata.

### Olemasolevate pealdiste muutmine ja kustutamine

Olemasoleva pealdise muutmiseks klõpsa joonisel pealdisele. Avaneb pealdiseredaktori dialoog. Pealdise saab redaktoris kustutada klõpsuga nupule Kustuta.

### Pealdiste liigutamine

Olemasoleva pealdise liigutamiseks pealdiseredaktori režiimis lohista see lihtsalt joonisel vajalikku kohta.

## Andmerežiim

Andmerežiim võimaldab täpselt vaadata andmeobjekti joonistamisel kasutatavaid andmepunkte. Andmerežiimi lülitamiseks vali käsk Andmerežiim menüüst Joonised. Kui liigutad kursorit joonise kohal, osutab punane täpp kursorile lähimale andmepunktile (vaata allolevat pilti). Olekuriba näitab &kst; akna alumises parempoolses nurgas andmepunkti koordinaate (andmeobjekti joonistamisel kasutatud X- ja Y-vektorite positsioone). Olekuriba näitab ka iga nähtava pildi X-, Y- ja Z-koordinaate. Kui pildid kattuvad, näidatakse ainult kõige pealmise pildi koordinaate. Pane tähele, et andmerežiimis saab kasutada ka kõiki suurendusfunktsioone.

Joonisedialoogi ülaosa Joonisedialoogi ülaosa

Kui olekuriba pole näha, kontrolli, et võimalus Olekuriba näitamine (menüüs Olek) oleks sisse lülitatud.

## Suurendus ja kerimine

Suurenduse ja kerimise kasutamine &kst; joonistel on tõesti imelihtne. Järgnevalt selgitame erinevaid suurendus- ja kerimisrežiime.

### Hiiresuurenduse režiimid

Erinevate režiimide kasutamiseks vali kas XY hiiresuurendus, X hiiresuurendus või Y hiiresuurendus menüüst Joonised.

#### XY hiiresuurendus

XY hiiresuurenduse korral saab joonisel valitud nelinurkset ala suurendada lihtsalt klõpsates ja nelinurka vastavalt soovile lohistades. Joonise X- ja Y-telg muutuvad vastavalt uuele skaalale. See režiim on kõige kasulikum joonise huvipakkuva piirkonnaga kiireks tutvumiseks ilma telgede skaalat täpselt seadistamata.

#### X hiiresuurendus

X hiiresuurenduse korral on Y-telg fikseeritud. Suurendus sooritatakse samuti ristkülikukujulist ala lohistades, kuid selle ülemine ja alumine raja on alati võrdsed Y-telje kehtiva ülemise ja alumise rajaga. See on kõige kasulikum näiteks kindla ajavahemiku uurimiseks, kui X-telg peaks endast kujutama ajavektorit.

X hiiresuurenduse saab veel kiiremini sisse lülitada klahvi Ctrl all hoides. Kursor muudab seepeale kuju. Klahvi Ctrl vabastamine taastab varasema hiiresuurenduse režiimi.

#### Y hiiresuurendus

Y hiiresuurenduse korral on X-telg fikseeritud. Suurendus sooritatakse samuti ristkülikukujulist ala lohistades, kuid selle vasak ja parem raja on alati võrdsed X-telje kehtiva vasaku ja parema rajaga. See on kõige kasulikum selliste andmete uurimiseks, mis on koondunud piki rõhtjoont.

Y hiiresuurenduse saab veel kiiremini sisse lülitada klahvi Shift all hoides. Kursor muudab seepeale kuju. Klahvi Shift vabastamine taastab varasema hiiresuurenduse režiimi.

### Suurendusmenüü

Suurendusmenüüd saab kasutada joonisel hiire parema nupuga klõpsates ja valides kontekstimenüüst alammenüü Suurenda. Seal on näha suurendustoimingud ja neile vastavad kiirklahvid, mida allpool kirjeldamegi.

Suurendustoiming | Kiirklahv | Kirjeldus
Suurenda maksimumini | M | Määrab nii X- kui Y-teljele skaala, mis näitab kõiki andmepunkte. See on võrdväärne joonisedialoogi võimalusega Automaatne skaleerimine.
Suurenda tipust sõltumatu maksimumini | S | Määrab nii X- kui Y-teljele skaala, mis näitab enamikku andmepunkte. Jooniselt jäetakse välja tipud ehk X- või Y-telje väärtuste järsk ja lühiajaline kasvamine või kahanemine.
Eelmine suurendus | R | Taastab viimati kasutatud suurenduse.
Y-suurendus (keskmisele orienteeritud) | A | Määrab Y-telje selliselt, et joonise Y-väärtuste keskmine tsentreeritakse vertikaalselt. Suurendustaset ei muudeta.
X suurendus maksimumini | Ctrl M | Määrab X-telje skaala selliseks, et kõigi andmepunktide X-väärtused jäävad X-telje miinimumi ja maksimumi vahele. Y-telje skaalat ei puudutata.
X vähendus | Shift Nool paremale | Mittelogaritmilise X-telje korral suurendab X-telje pikkust ligikaudu teguri 0,5 võrra X-telje keskpunkti muutmata. Y-telje skaalat ei puudutata.
X suurendus | Shift Nool vasakule | Mittelogaritmilise X-telje korral vähendab X-telje pikkust ligikaudu teguri 0,5 võrra X-telje keskpunkti muutmata. Y-telje skaalat ei puudutata.
Lülita logaritmilist X-telge | G | Lülitab X-teljel logaritmilise skaleerimise kasutamise sisse või välja.
Y suurendus maksimumini | Shift M | Määrab Y-telje skaala selliseks, et kõigi andmepunktide Y-väärtused jäävad Y-telje miinimumi ja maksimumi vahele. X-telje skaalat ei puudutata.
Y vähendus | Shift Nool üles | Mittelogaritmilise Y-telje korral suurendab Y-telje pikkust ligikaudu teguri 0,5 võrra Y-telje keskpunkti muutmata. X-telje skaalat ei puudutata.
Y suurendus | Shift Nool alla | Mittelogaritmilise Y-telje korral vähendab Y-telje pikkust ligikaudu teguri 0,5 võrra Y-telje keskpunkti muutmata. X-telje skaalat ei puudutata.
Lülita logaritmilist Y-telge | L | Lülitab Y-teljel logaritmilise skaleerimise kasutamise sisse või välja.

Enamikku suurendustoiminguid on kõige mõistlikum kasutada hiiresuurenduse režiimides.

### Sobita teljed

Joonise telgede kiireks muutmiseks, nii et need sobiksid mõne muu joonise telgedega, klõpsa joonisel hiire parema nupuga ja vali alammenüüst Sobita teljed... teise joonise nimi. Aktiivse joonise X- ja Y-telge muudetakse nii, et need sobiks valitud joonise telgedega. Pane tähele, et see ei seo telgede skaalat omavahel jäädavalt: suurenduse muutmine ükspuha kumbal joonisel muudab teljeskaala taas erinevaks. Kahe või enama joonise telgede skaala sidumiseks kasuta võimalust Seotud suurendus.

### Kerimismenüü

Joonise kerimise võimalusi saab kasutada joonisel hiire parema nupuga klõpsates ja kontekstimenüüst alammenüüd Keri valides. Sealsed võimalused ja kiirklahvid ei peaks põhjalikumat seletust vajama. Kui soovid kiiresti markerit näha, vali Järgmine joonise marker (liigub paremale) või Eelmine joonise marker (liigub vasakule). Täpsemalt räägib markeritest osa Markerid.

Eeldades mittelogaritmilise teljeskaala kasutamist kerib iga võimalus joonist valitud suunas korraga X-telje parajasti kehtiva pikkuse kümnendiku osa võrra (paremale või vasakule kerides) või Y-telje pikkuse veerandi osa võrra (üles või alla kerides).

Kui su hiirel on ratas, saab joonist ka vasakule või paremale kerida.

KKiireks liikumiseks piki X-telge edasi või tagasi vali käsk 1 ekraan tagasi või 1 ekraan edasi menüüst Vahemik. Selle asemel võib tarvitada ka kiirklahve Ctrl Nool vasakule ja Ctrl Nool paremale.

### Seotud suurendus

Kaht või enamat omavahel seotud joonist vaadates (näiteks kaks samast ajavektorist sõltuvat kõverat eraldi joonistel) võib vahel olla kasulik jooniseid ühtmoodi suurendada või kerida. Seda võimaldab &kst; seotud suurenduse võimalus. Selle aktiveerimiseks klõpsa väikest ruudukest nende jooniste ülemises parempoolses nurgas, mida soovid omavahel seostada. Ruudukesed muudavad värvi, mis tähistabki nende omavahelist seotust (vaata pilti).

Joonisedialoogi ülaosa Joonisedialoogi ülaosa

Seotud joonistegrupi mingi joonisel ettevõetud suurendus- või kerimistoiming sooritatakse kohe ka grupi teistel joonistel. Joonise eemaldamiseks grupist klõpsa lihtsalt uuesti joonise ülemises paremas nurgas asuval väikesel ruudukesel. See muutub läbipaistvaks, andes nii märku, et joonis ei ole ühegi muu joonisega seotud.

Kõigi (kaasa arvatud teiste akende) jooniste kiireks sidumiseks või lahutamiseks vali käsk Seotud suurendus menüüst Joonised või klõpsa vastavale ikoonile &kst; tööriistaribal.

### Andmete kasutamine reaalajas

&kst; pakub ka spetsiaalseid suurendus- ja kerimisvõimalusi reaalajas või siis &kst; töötamise ajal uuenevate andmete kasutamise hõlbustamiseks. Neid saab kasutada koos tavaliste suurendus- ja kerimisvõimalustega.

#### Jooniste automaatne uuendamine

Joonise automaatseks uuendamiseks andmete lisandumisel faili lõppu vali käsk Loe alates lõpust menüüst Vahemik. Joonis hakkab perioodiliselt paremale kerima, et näidata uusi andmepunkte. Uuendamisintervalli saab määrata, kui valida Kst seadistamine... menüüst Seadistused. Määra intervall väljal Joonise uuendamise taimer.

#### Jooniste uuendamise peatamine

Jooniste automaatse uuendamise peatamiseks vali käsk Paus menüüst Vahemik. Suurendamist ja kerimist saab ette võtta ka siis, kui uuendamist ei toimu. Kui valida käsk Loe alates lõpust menüüst Vahemik, taastatakse automaatne uuendamine.

#### Andmevalimite vahemiku muutmine

Vektoritega seotud valimivahemiku seadistuste kiireks muutmiseks vali käsk Muuda andmevalimi vahemikke menüüst Vahemik. Vali üks või enam vektorit, muuda nende seadistusi ja klõpsa muudatuste salvestamiseks nupule Rakenda. Samalaadsed seadistused leiab dialoogist Vektorite muutmine.

## Joonise paigutuse muutmine

Joonised on &kst; aknas paigutatud kihtidesse. Iga joonis asetseb ühel kihil, iga kiht sisaldab ühe joonise. Sel moel võivad joonised ka kattuda, kusjuures näha on kõrgema kihi joonised, madalamad kihid aga jäävad nende taha varju. Jooniste paigutuse muutmiseks &kst; aknas tuleb sisse lülitada paigutusrežiim. Seda saab teha, kui valida käsk Paigutusrežiim menüüst Joonised.

### Paigutusrežiimi kontekstimenüü

Paigutusrežiimi korral avab klõps hiire parema nupuga joonisel veidi teistsuguse kontekstimenüü, mida allpool tutvustamegi.

Kustuta

- Kustutab joonise.

Too esile

- Toob joonise ühe kihi võrra ettepoole.

Vii taha

- Viib joonise ühe kihi võrra tahapoole.

Too kõige ette

- Tõstab joonise kõige esimesse kihti, kus see on kindlasti näha.

Vii kõige taha

- Saadab joonise kõige alumisse kihti.

Nimeta ümber...

- Selle valimisel avatakse dialoog, kus saab muuta joonise unikaalset nime.

Liiguta

- Alammenüüst akna nime valides liigutatakse joonis vastavasse aknasse.

Puhasta paigutus

- Korraldab joonised aktiivses aknas ümber paanidena, et joonised üksteist ei kataks. See toiming rakendub kõigile aktiivse akna joonistele.

### Jooniste liigutamine ja nende suuruse muutmine

Jooniste liigutamine ja nende suuruse muutmine paigutusrežiimis sarnaneb tavaliste akende liigutamise ja suuruse muutmisega. Joonise liigutamiseks klõpsa lihtsalt vajalikul joonisel ja lohista see soovitud kohta. Liigutamise ajal on näha ka joonise kontuur. Jooniseid võib aktiivses aknas lohistada mis tahes kohta. Joonise suuruse muutmiseks vii hiirekursor joonise mis tahes serva või nurka. Kursor muudab kuju, andes märku, et nüüd saab joonise suurust muuta. Klõpsa ja lohista joonise kontuuri, kuni see omandab sulle meelepärase kuju ja suuruse.

### Mitme joonise valimine ja jooniste grupeerimine

Paigutusrežiimis saab valida üheskoos kaks või rohkemgi joonist. Selleks hoia all klahvi Shift ja klõpsa järjest joonistel, mida soovid valida või lohista punktiirist koosnev ristkülik ümber vajalike jooniste. Valitud jooniseid näitab iga joonise ümber paiknev hall piire:

Mitu valitud joonist Mitu valitud joonist

Üheskoos valitud mitut joonist saab korraga liigutada ühtainsat valikusse kuuluvad joonist liigutades (arvesta, et valiku mis tahes joonise suuruse muutmisel kaob nende koosvalimise mõju). Lisaks sellele on paigutusrežiimis kontekstimenüüs kolm lisavõimalust, mida nüüd kirjeldamegi.

Sama suureks

- Muudab kõigi valitud jooniste suurust, nii et need vastaksid selle joonise suurusele, millele klõpsates kontekstimenüü avati. Kui näiteks klõpsata hiire parema nupuga mõnel grupi joonisel ja valida menüükirje Sama suureks alammenüüst Laius, muudetakse kõigi grupi jooniste laius võrdseks esimese joonise laiusega. Kui aga valida Suurus, muudetakse kõigil grupi joonistel nii laiust kui kõrgust.

Joonda

- Joondab kõik valikusse kuuluvad joonised selle joonise järgi, millele klõpsates kontekstimenüü avati. Võimalusteks on Vasakul, Paremal, Ülal või All.

Paanidena (alammenüü)

- Paanidena alammenüüs on kaks võimalust. Paanidena laiuti jagab joonistegrupi kogulaiuse võrdselt üksikute jooniste vahel, Paanidena püstjoones aga joonistegrupi kogukõrguse. Jooniste paanidena esitamisel tekib tavaliselt malelaua kujund. Jooniste joondamiseks ruudustikule vali paigutusrežiimi kontekstimenüüst võimalus Puhasta paigutus.

Grupeeri objektid

- Grupeerib kõik valitud joonised. Joonistegruppi tähistab gruppi ümbritsev sinine kontuur. Grupis olevate jooniste paigutust ei saa muuta, kuid joonistegruppi saab liigutada või selle suurust muuta tervikuna samamoodi, nagu üksiku joonise puhul. Grupeeritud joonised jäävad gruppi ka siis, kui paigutusrežiimist väljuda, nii et joonise kontekstimenüü võimalusi, näiteks Maksimeeri või Kustuta, saab sel juhul alati kasutada kogu grupi jaoks.

  Joonistegrupi lahutamiseks klõpsa hiire parema nupuga grupil ja vali Jaga grupp.

## Akende kasutamine

&kst; kasutab Kmdi-le tuginedes paindlikku akende paigutust. Jooniste sättimine erinevatesse akendesse lubab neid tõhusamalt kasutada.

### MDI režiimid

Valida saab nelja MDI (mitmedokumendiline liides) režiimi vahel. Selle valimiseks vali mõni alammenüüs MDI režiim... olev kirje (menüüs Aken). Valitud MDI režiimi rakendatakse otsekohe. Järgnevalt tutvustame režiime lähemalt.

#### Tipptaseme režiim

Tipptaseme režiim on traditsiooniline &kde; rakendustes pruugitav režiim. Selle korral on emaaken (see sisaldab peamenüüd, tööriistaribasid ja olekuriba) lahutatud jooniseakendest. Jooniseaknad, mis on küll funktsionaalselt seotud peaaknaga, on töölaual eraldi akendena.

Kiireks liikumiseks jooniseakende vahel tipptaseme režiimis saab kasutada emaakna nuppe (vaata pilti).

Akende lülitamine tipptaseme režiimis Akende lülitamine tipptaseme režiimis

#### Alamraami režiim

Alamraami režiimis on kõik jooniseaknad &kst; peaakna sees ja nende suurust saab individuaalselt muuta. Igal jooniseaknal on nupud nende minimeerimiseks, maksimeerimiseks, sulgemiseks ja dokkimiseks. Ka &kst; peaaken võimaldab jooniseaknaid korraldada. Toome ära iga jooniseakna ülemises paremas nurgas asuvate nuppude kirjelduse:

- Haagib jooniseakna lahti. Lahtihaagitud aken ei asu enam &kst; peaaknas, vaid vahetult töölaual.

  Akent saab dokkida või lahti haakida ka selle nime alammenüüs Doki/haagi lahti valides (menüüs Aken). See on ka ainus viis dokkida lahtihaagitud akent.

- Minimeerib jooniseakna. Kuna jooniseaken asub &kst; peaaknas, minimeerib sellel nupul klõpsamise akna &kst; akna tiitliribale.

- Maksimeerib jooniseakna. See haarab sellisel juhul enda alla kogu &kst; peaakna.

- Sulgeb joonise akna.

Kiireks liikumiseks jooniseakende vahel alamraami režiimis saab kasutada emaakna nuppe (vaata pilti).

Akende lülitamine tipptaseme režiimis Akende lülitamine tipptaseme režiimis

Jooniseakende korraldamiseks &kst; peaaknas saab kasutada nende paigutamise võimalusi alammenüüs Sea paanidena... (menüüs Aken). Järgnevalt tutvustamegi neid võimalusi.

Kaskaadi aknad

- Seab aknad kaskaadi alates ülemisest vasakust nurgast, säilitades akende originaalsuuruse.

Kaskaadi aknad

- Seab aknad kaskaadi alates ülemisest vasakust nurgast, kuid muudab iga akna suurust nii, et selle alumine parem nurk ulatuks &kst; peaakna alumisse paremasse nurka.

Maksimeeri püstsuunas

- Muudab kõigi akende suurust, andes neile maksimaalse kõrguse. Akende laiust ei muudeta.

Maksimeeri laiuti

- Muudab kõigi akende suurust, andes neile maksimaalse laiuse. Akende kõrgust ei muudeta.

Mittekattuvate paanidena

- Korrastab aknad paanidena, nii et ükski aken teisega ei kattuks ja kõik aknad oleks võimalikult ruudukujulised.

Kattuvate paanidena

- Korrastab aknad kolme või nelja pinusse sõltuvalt akende arvust ja &kst; peaakna suurusest.

Paanidena püstjoones

- Korrastab aknad paanidena, nii et igal aknal oleks maksimaalne kõrgus ja ükski aken ei kataks teist.

#### Kaartidega režiim

Kaartidega režiimis seatakse kõik jooniseaknad &kst; peaaknas erinevatele kaartidele. Selles režiimis saab jooniseaknaid üksikult liigutada või nende suurust muuta — seda piirab ainult &kst; peaakna suurus ja kuju.

Jooniseakende vahel liikumiseks kaartidega režiimis saab klõpsata akendele vastavates kaartides olevate nuppudele (vaata pilti).

Akende lülitamine kaartidega režiimis Akende lülitamine kaartidega režiimis

#### IDEAl režiim

IDEAl režiim sarnaneb kaartidega režiimile.

### Akende loomine ja kustutamine

Uut akent saab &kst;-s luua mitmel viisil. Uue tühja akna loomiseks vali käsk Uus aken menüüst Fail. Sul palutakse anda uuele aknale unikaalne nimi. Uue akna saab luua ka uut joonistatavat andmeobjekti luues. Vaata lähemalt osa Paigutus.

Olemaoleva akna kustutamiseks vali lihtsalt käsk Sulge menüüst Aken. Kõigi &kst; avatud akende sulgemiseks vali käsk Sulge kõik menüüst Aken. Vaikimisi küsib &kst; enne akna sulgemist sinu käest kinnitust. Seda saab muuta, kui valida menüüst Seadistused Kst seadistamine... ning muuta võimalust Kinnituse küsimine enne akende sulgemist.

Akna kustutamisel kustutatakse ka kõik selles aknas olnud joonised. Andmeobjekte, näiteks kõveraid, siiski ei kustutata.

### Jooniste liigutamine akende vahel

Joonise liigutamiseks ühest aknast teise saab kasutada paigutusrežiimi kontekstimenüü võimalust Liiguta.