<h2>Саамі</h2>

<p>Вважається, що саами (лопарі або лапландці) є корінними мешканцями північних областей Норвегії, Швеції, Фінляндії та західної частини Російської Федерації (Кольського півострова). Докладніші дані можна знайти на  <a href="http://www.eng.samer.se/">samer.se</a> та на <a href="http://uk.wikipedia.org/wiki/Саами">сторінці щодо народу саами у Вікіпедії</a>.</p>

<h3>Джерела</h3>

<p>Картину зоряного неба саамів у Stellarium створено на основі роботи Бо Лундмарка (Bo Lundmark) <i>Bæi'vi mánno nástit</i>
(назва шведською: <i>Sol- och månkult samt astrala och celesta föreställninga bland samerna</i>
[<i>Культ Сонця і Місяця і астральна та небесна картина світу у саамів</i>], 1982), значну частину цієї роботи засновано на творах саамського художника та письменника Йогана Турі (Johan Turi).</p>

<p>Ця картина зоряного неба складається з принаймні трьох трохи різних уявлень частин цього народу: південних саамів, північних саамів та російських саамів. У кожної з цих трьох груп власні особливості мови, отже назви зоряних об’єктів можуть бути різними у різних джерелах.</p>

<p>Саамські сузір’я можна досліджувати за ужитковими предметами, пов’язаними зі стародавньою релігією цього народу, звідки можна зробити висновок про те, що у давні часи нічне небо відігравало важливу роль у культурі саамів.</p>

<p>Саамська картина зоряного неба має багато подібного з іншими арктичними та субарктичними культурами Євразії. Однією з таких подібностей, на жаль, є та, що значну частину культури саамів було втрачено ще до того, як її вдалося задокументувати належним чином.</p>

<h3>Сузір’я і зірки</h3>

<p>Ймовірно, назви саамських сузір’їв є дуже давніми, але записано їх було лише у XIX столітті. Залишається невідомим, чи є ці записи повними. Наведені назви сузір’їв та зірок пов’язано з основним сузір’ям, <i>Сарва</i> — тобто «Олень». «Сарва» саамська назва оленя, іншим варіантом назви є <i>Сарввіс</i> — тобто «Самець оленя». Корені назви цього сузір’я, ймовірно, сягають часів давньої мисливської культури, яка виникла ще до одомашнення північного оленя.</p>

<p><i>Сарва</i> складається з сузір’їв Касіопеї, Персея та частини сузір’я Візничого у західній культурі. Сузір’я та зірки навколо Сарви відповідають мисливцям на оленя.  <i>Фавдна</i>
(також можна прочитати як <i>Фавтна</i>) — зірка Арктур, відповідає мисливцеві, що цілиться у оленя з лука зі стрілою (<i>Фауна давґґе</i> — Великий Ківш). Фавдна має прицілитися дуже добре, інакше може вцілити у Опору Небес <i>Боаг’єнасте</i> (Полярну зірку). За легендою, якщо він це зробить, настане кінець світу.</p>

<p>У Фавдни є декілька помічників: <i>Галла</i> (Проціон<sup><a href="#note1">1</a></sup>) та його сини — <i>Ґаллабарнек</i> (пояс Оріона), «Небесних Бігунів», <i>Куойґагеґ’єк</i>
(Кастор і Поллукс) та «Бігун» (Вега). Плеяди мають назву <i>Роуґот</i> (зграя собак) або <i>Міесе-кора</i> (телята).</p>

<p>Чумацький шлях називається <i>Лодде-раїддарас</i> (дослівно, пташиний шлях) або <i>Якке-мерка</i>
(дослівно, «позначка років»). Назва, яка використовувалася, залежить від сезону. На картині зоряного неба Йогана Турі можна бачити зірку <i>Ґуовсо-насте</i>, ранкову зірку, яку можна пов’язати з Венерою, але у такій прив’язці немає певності, оскільки так могли називати і Альтаїр, зірку, яку можна бачити перед світанком (подібно до Арктура у нордичній культурі зоряного неба).</p>

<p>У саамській картині зоряного неба небагато сузір’їв. Причиною цього можна вважати те, що саами є мешканцями крайньої півночі. На картину зоряного неба могли вплинути такі фактори: більшу частину року південні зірки перебувають за горизонтом, північне сяйво є часто достатньо яскравим, щоб зробити невидимими тьмяні зірки.</p>

<h3>Нотатки</h3>

<ol> <li><a name="note1" />Зірку, яка відповідає <i>Галла</i> не вдалося визначити точно. Ймовірно, це Проціон, Рігель або Сіріус — Проціон було вибрано через те, що Сіріус важко побачити з широт, у яких живуть саами.</li> </ol>

<h3>Автор</h3>

<p>Jonas Persson (jonas.persson@physics.org)</p>


